extracted_text:
Пояснительная
записка
Рабочая
программа внеурочной деятельности общекультурного направления для учащихся
10-11 классов разработана в соответствии с:
- Федеральным
законом от 29 декабря 2012 г. № 273-ФЗ «Об образовании в Российской Федерации»;
- приказом Минобрнауки
России от 17 мая 2012 г. № 4143 «Об утверждении федерального государственного
образовательного стандарта среднего общего образования» (с изменениями);
- приказом
Минобрнауки России от 30 августа 2013года № 1015 «Об утверждении Порядка
организации осуществления образовательной деятельности по основным
общеобразовательным программам – образовательным программам начального общего,
основного общего и среднего общего образования»;
- СанПиН 2.4.2.2821-10
«Санитарно-эпидемиологические требования к условиям и организации обучения в
общеобразовательных учреждениях» (постановление Главного государственного санитарного
врача РФ от 29.12.2010 № 189, зарегистрировано в Минюсте России   03.03.2011,
регистрационный номер 19993 (с изменениями).

Рабочая
программа внеурочной деятельности общекультурного направления для учащихся
10-11 классов разработана на основе:
-
авторской программы «Искусство речи». Авторы: Вербовая Н.П., Головина О.М.,
Урнова В.В., 7 изд. – М., 2016;
- учебного пособия Искусство
речи. Авторы: Вербовая Н.П., Головина О.М., Урнова В.В., 7 изд. – М., 2016.

Изучение
программного материала предусматривает:
10 класс – 1
час в неделю, 35 часов в год;
11 класс – 1
час в неделю, 34 часа в год.
Итого за курс
внеурочной деятельности общекультурного направления - 69 часов.

Цели и задачи
программы внеурочной деятельности
общекультурного
направления.

Целью программы является
формирование навыка грамотного смыслового чтения через решение практических
задач при работе с текстом различного содержания:
-определять проблему, актуальную
при изучении в современной школе произведений классической и современной
литературы, которая способствует не только более глубокому восприятию и
постижению учащимися литературы 19-20 веков, но и выявляет их контекстные
связи;
-предложенная в программе
организация материала позволит формировать более качественное умение
комплексного анализа художественного текста;
- использовать варианты контекста
при изучении тем русской литературы;
- повторить и углубить содержание
учебного материала, изученного в основной школе.

Задачи:
      - дать
представление учащимся о целостности художественного текста, о способах
эстетического освоения мира писателем;
 - показать варианты анализа произведений;
 -показать формы, приемы работы с текстом,
позволяющие анализировать художественное произведение с философской точки
зрения;
 -определять позицию автора в этом тексте,
значение произведения в его творчестве и место в литературном процессе;
-освоить структуру культуры звучащего слова
и сценического действия посредством развития актёрского мастерства;
- изучить основные понятия и законы
логического прочтения литературного текста;
- овладеть техникой речи через творческое
взаимодействие;
- расширить круг понятий, образов, словарь
и осмысление речевого опыта.

Общая характеристика
программы внеурочной деятельности общекультурного направления.
Рабочая программа внеурочной
деятельности общекультурного
направления разработана для учащихся 10-11 классов и предназначена для
выработки практического навыка системного анализа художественных произведений.
Структура учебного занятия предполагает небольшую теоретическую часть, где даны
необходимые сведения по теме, и практикумы, где в практической деятельности
будет освоена эта теория. Для каждой темы курса подобраны свои художественные
тексты, что позволяет глубоко проникнуть в суть данного аспекта анализа, а
практическое овладение всеми аспектами позволит выйти на комплексный анализ
художественного текста, на постижение его поэтики.
            В соответствии с современными
требованиями к знаниям, умениям и навыкам подобрано учебное содержание,
позволяющее учащимся более глубоко усвоить адекватное понимание текста,
недостатки чтения, развить внимательное и творческое отношение учеников к
тексту как художественной данности, расширит их литературные познания и
кругозор.
            Дополнительное образование
рассчитано на учащихся, получивших базовые умения владения работы над
комплексным анализом литературного произведения. Основное внимание уделяется
формированию комплексной работы с текстом: расширение круга изучаемых
произведений малых форм, детализацией и конкретизацией изучения крупных
произведений, что позволит подготовиться к экзаменам (независимо от формы их
проведения). В нем рассматриваются художественные тексты произведений XX – XXI вв. в единстве
формы и содержания с выявлением различных средств воплощения авторской идеи в
произведении (приемы художественной изобразительности, поэтические тропы,
детали, ремарки и т.п.). Такой системно-интегрирующий подход к произведению
позволяет решать приоритетные задачи в обучении литературе в связи с появлением
новых форм итоговой аттестации и сокращением учебных часов на изучение предмета
в старших классах. Успешная реализация программы поможет учащимся обобщить и
систематизировать знания, совершенствовать важнейшие практические умения и
навыки, обеспечит психологическую поддержку при подготовке к итоговой
аттестации в формате ЕГЭ.

Планируемые результаты освоения курса внеурочной
деятельности общекультурного направления.

Предметные результаты обучения:                                                                                -
овладение
основными стратегиями чтения художественных и других видов текстов; выбор
стратегии чтения, отвечающей конкретной учебной задаче;
- оценивать и анализировать текст, находить проблему текста;
- находить в
исходном тексте главное.

Метапредметные результаты обучения:
- демонстрировать умения строить логические
рассуждения, умозаключения; навыки смыслового чтения;
- осуществлять контроль деятельности;
овладением умением грамотно оценивать деятельность;
- овладение умениями организовать учебное
сотрудничество; формулировать, аргументировать и отстаивать собственное мнение;
-  создавать
творческий продукт на материале предложенного текста;
- овладение
чтением как средством осуществления своих дальнейших планов: правильно и точно
излагать свои мысли;
- составлять
композицию сочинения-рассуждения, опираясь на поставленный     вопрос.

Личностные результаты обучения                                                                                -
формирование универсальных учебных умений и навыков,
способствующих успешной подготовке учащихся к сдаче ЕГЭ (часть С);
- использование
активных форм организации деятельности учащихся, которые реализуются через
коллективный способ обучения, дискуссии;
- приобретение практических навыков,
отработанных путём выполнения разных видов работ: анализ и обработка текстов,
создание собственных текстов; комплексный анализ текстов, анализ эпизодов;
решение проблемных вопросов;                                                                                -
формирование потребности в систематическом чтении как средстве познания мира и
себя в этом мире, гармонизации отношений человека и общества, создании образа
«потребного общества».

Содержание курса внеурочной
деятельности общекультурного направления.
Учебно-тематический
план.

10 класс.

№ п/п

Тема.

Количество часов.

Из них

Теория

Практика

1.

Раздел
  1.
  Секреты текста. Чтение и адекватное понимание текста.

1

-

1

2.

Раздел
  2.
  Анализ литературного произведения.

3

1

2

3.

Раздел
  3.
  Воплощение произведений в звучащем слове.

3

1

2

4.

Раздел
  4.
  Использование цитирования и собственной речи при оформлении позиции автора.

13

2

11

5.

Раздел
  5.
  Культура речи.

2

1

1

6.

Раздел
  6.
  Аргументация собственного мнения по проблеме исходного текста.

11

2

9

7.

Раздел
  7.
  Творческий проект. Сочинение  (эссе) по одному из направлений на основе
  прочитанных произведений.

2

-

2

 8.

Итого

35

7

28

11 класс.

№ п/п

Тема.

Количество
  часов.

Из них

Теория

Практика

1.

Введение.

1

-

1

2.

Раздел
  1.
  Особенности строения и изучения художественного текста.

6

2

4

3.

Раздел
  2.
  Основные аспекты комплексного анализа текста.

6

2

4

4.

Раздел
  3.
  Роль слова в художественном контексте.

2

1

1

5.

Раздел
  4.
  Формы повествования.

6

2

4

6.

Раздел
  5.
  Художественное время и пространство как синтетические явления в ткани
  произведения.

1

1

-

7.

Раздел
  6.
  Соотношение речи автора и персонажа.

6

2

4

8.

Раздел
  7.
  Ритмическая организация прозы.

4

-

4

9.

Раздел
  8. Соотнесенность
  заглавия и внутреннего содержания текста.

2

2

-

10.

Итого

34

12

22

10 класс.
Раздел 1. Секреты текста.
Чтение и адекватное понимание текста.
 От слова к тексту. Основные признаки
текста. Тема, главная мысль, проблема, поднятая автором текста. Типы словесного
выражения. Словесные изобразительно - выразительные средства. Жанры творческих
работ. Анализ текста. Живое слово и его значение. Основы художественного
чтения. Чтение, обсуждение и анализ рассказа В. Богомолова «Чудотворная».
Раздел 2. Анализ
литературного произведения. Развитие умений комментировать сформулированную
автором проблему. Оформление комментария.
Вид и жанр в литературе. Жанр произведения.
Сюжет. Идея, тема произведения. Характеристика героев. Анализ текста.
Раздел 3. Воплощение
произведений в звучащем слове.
Цели исполнительских задач. Передача
основных мыслей автора. Соблюдение правил логического чтения и выполнение
построчных пауз.
Раздел 4. Использование
цитирования и собственной речи при оформлении позиции автора. Воспитание
качеств, умений и навыков, необходимых для художественного чтения.
Упражнения на умение общаться, выполнять
действенные задачи, на развитие наблюдательности. Орфоэпическое произношение
слов, звукосочетаний. Работа с художественными текстами.
Раздел 5. Культура речи.
Речевое оформление сочинения, написанного по исходному тексту: смысловая
цельность, речевая связность; точность и выразительность речи; критический
анализ собственных работ.
Речь – главное коммуникативное средство
общения людей. Роль речи в общей культуре человека. Правила разговорной речи.
Грамотная речь – залог успешного общения. Навыки ведения диалога в различных
ситуациях. Чтение как средство обогащения словарного запаса учащихся.
Раздел 6. Аргументация
собственного мнения по проблеме исходного текста. Оформление аргументации.
Раздел 7. Творческий зачёт.
Сочинение (эссе) по одному из направлений на основе прочитанных произведений.

11 класс.
Введение. Живое слово и его
значение. Основы художественного чтения.
Раздел 1. Особенности
строения и изучения художественного текста. Художественный текст как сложно
построенный смысл. Стиль как закономерно согласованное единство всех элементов текста.
Чтение,
обсуждение и анализ произведения М. Карима «Помилование».
Раздел 2. Основные аспекты
комплексного анализа текста. Чтение, обсуждение и анализ произведения И.С. Уханова «Окалина».
Основные мотивы. Устойчивые мотивы.
Лейтмотив. Вариации мотивов. Сквозные мотивы.
Раздел 3. Роль слова в
художественном тексте. Слово – образ – смысл.
Раздел 4. Речевая структура
художественного произведения. Объективная и субъективная формы повествования.
Раздел 5. Художественное
время и пространство как синтетические явления в ткани произведения.
Раздел 6. Соотношение речи
автора и персонажа. Сочетание лексики разных стилистических пластов.  Приемы
типизации и индивидуализации речи персонажа.
Раздел 7. Ритмическая
организация прозы. Основные средства ритмической организации текста.
Раздел 8. Соотнесенность
заглавия и внутреннего содержания текста. Прямая и ретроспективная связь
заглавия и текста.

Тематическое
планирование.
10 класс.

№ п/п

Количество
  занятий темы.

Тема занятия.

Раздел 1.
  Секреты текста. Чтение и адекватное понимание текста.

1.

1

Живое
  слово и его значение. Основы художественного чтения. Чтение, обсуждение и
  анализ рассказа В. Богомолова «Чудотворная».

Раздел 2. Анализ
  литературного произведения.

2.

1

Развитие
  умений комментировать сформулированную автором проблему. Оформление
  комментария. Вид и жанр в литературе. Жанр произведения.

3.

1

Сюжет. Идея, тема произведения. Характеристика героев.

4.

1

Анализ текста.

Раздел 3.
  Воплощение произведений в звучащем слове.

5.

1

Цели исполнительских задач. Передача основных мыслей
  автора. Соблюдение правил логического чтения и выполнение построчных пауз.

6.

2

Средства выразительности. Работа с текстом.

Раздел 4.
  Использование цитирования и собственной речи при оформлении позиции автора.

7.

1

Воспитание
  качеств, умений и навыков, необходимых для художественного чтения.

8.

2

Упражнения на умение общаться, выполнять действенные
  задачи, на развитие наблюдательности.

9.

2

Орфоэпическое произношение слов, звукосочетаний.

10.

4

Работа
  с художественными текстами: Б. Екимов «Ночь проходит» (тема природы и смысла
  жизни), И. Курамшина «Сыновний долг» (тема семьи), Л. Петрушевская «Глюк»
  (цель и смысл жизни).

11.

2

Творческое занятие. Оформление отзыва по
  прочитанным произведениям. Копилка аргументов.

12.

2

Открытое мероприятие. Полемика вокруг вопроса: Конфликт поколений… Можно ли его
  избежать (от Тургенева до наших дней…).

Раздел 5.
  Культура речи.

13.

2

Речевое оформление сочинения, написанного по исходному
  тексту.

Раздел 6.
  Аргументация собственного мнения по проблеме исходного текста.

14.

5

Оформление
  аргументации.

15.

1

Библиотечный урок: гуманизм
  советского солдата: сила или слабость?

16.

1

Навыки
  ведения диалога в различных ситуациях.

17.

4

Чтение как средство обогащения словарного запаса учащихся. В. Богомолов «Иван», А. Толстой «Рассказы Ивана Сударева
  (рассказ «Русский характер»), А. Сегень «Поп», Б. Горбатов «Письма
  товарищам».

Раздел 7.
  Творческий проект.

18.

2

Сочинение (эссе) по одному из направлений на основе
  прочитанных произведений.

11 класс.

№ п/п

Количество
  занятий темы.

Тема занятия.

Введение.

1.

1

Живое
  слово и его значение. Основы художественного чтения.

Раздел 1. Особенности
  строения и изучения художественного текста.

2.

1

Художественный
  текст как сложно построенный смысл. Лекция.

3.

1

Учет
  множества связей, которые возникают во время анализа текста (внутренние и
  внешние). Лекция.

4.

2

Практическое
  занятие. Чтение, обсуждение  и анализ произведения М. Карима «Помилование».

5.

2

Практическое занятие (контроль). Чтение, обсуждение  и
  анализ произведения М. Карима «Помилование».

Раздел 2.
  Основные аспекты комплексного анализа текста.

6.

1

Мотив,
  лейтмотив, сквозные мотивы. Лекция.

7.

1

Взаимосвязь
  и переплетение мотивов. Лекция.

8.

4

Практическое
  занятие. И.С. Уханов «Окалина».

Раздел 3. Роль
  слова в художественном контексте.

9.

1

Средства
  выразительности. Работа с текстом. Слово-образ-смысл. Лекция.

10.

1

Практическое
  занятие.

Раздел 4. Формы
  повествования.

11.

2

Лексико-стилистическая
  взаимосвязь автора и персонажа. Роль рассказчика и повествователя в тексте. Речевая
  структура художественного произведения. Объективная и субъективная формы
  повествования.

12.

1

Семинар. Повествование от первого лица на примере рассказа А.П. Чехова
  «Устрицы».

13.

3

Открытое мероприятие. Полемика вокруг вопроса: всегда ли можно забывать
  прошлое?

Раздел 5. Художественное
  время и пространство
как
  синтетические явления в ткани произведения.

14.

1

Художественное
  время и пространство как синтетические явления в ткани произведения.

Раздел 6.
  Соотношение речи автора и персонажа.

15.

2

Сочетание
  лексики разных стилистических пластов.  Приемы типизации и индивидуализации
  речи персонажа. «Диалог как одна из форм повествования».

16.

1

Семинар.
  А.П. Платонов «Третий сын».

17.

2

Навыки
  ведения диалога в различных ситуациях. Чтение как средство обогащения
  словарного запаса учащихся.

18.

1

Семинар.
  В.М. Шукшин «Алёша Бесконвойный».

Раздел 7. Ритмическая
  организация прозы.

19.

4

Основные
  средства ритмической организации текста. А. Сегень «Поп».

Раздел 8. Соотнесенность
  заглавия и внутреннего содержания текста.

20.

2

Прямая
  и ретроспективная связь заглавия и текста.

file_name: Общекультурное н-е 10-11.doc

alt: Раздел 2 . Основные аспекты комплексного анализа текста

intro: Рабочая программа внеурочной деятельности в соответствии с ФГОС СОО для общекультурного направления


extracted_text:
Лабораторная работа №1
Работа с информационными ресурсами
общества
Цели:
a)
нахождение
и использование иных нормативных документов, применяя поиск в сети Интернет;
b)
умение
пользоваться информационными ресурсами;
c)
умение
использовать нормативную, юридическую литературу, касающуюся информационных
ресурсов.
Оборудование, материалы:
Для
выполнения лабораторной работы необходимы:

Инструкция по
     выполнению лабораторной работы.

2.
Программное
обеспечение: программа-браузер Internet
Explorer.
Порядок выполнения  лабораторной работы:

Выполните
     задание № 1. Оформить таблицу в папку для выполнения лабораторных работ.
Выполните
     задание № 2. Свои ответы оформить в папке.

3.
Выполните
задание № 3. Оформить таблицу в папку для выполнения лабораторных работ.
4.
Выполните
задание № 4. Первые
6 названий справочников записать в папку.
5.      Выполните
задание № 5. Свои ответы оформить в папке.
6.      Выполните
задание №6. Ответ записать в папку.
Задание
1.
Применяя поиск в сети интернет, заполните таблицу «Информационные революции».

Информационная революция

Изображение основного информационного
  источника

Период времени

Изобретения

Изменения в истории человечества

Первая

Вторая

Третья

Четвертая

Задание
2.
Применяя в поиск сети интернет, выяснить, какой вклад в развитие концепции
информационного общества внесли след. ученые?
А)
Глушков В.М.
Б)
Тоффлер Э.

Задание
3.
Применяя в поиск сети интернет, заполните таблицу « Особенности формирования
информационного общества в России», основываясь на информации из документа
«Концепция формирования информационного общества в России».

Положительные

Отрицательные

Задание
4.
Найдите в Интернете названия справочников, журналов, газет и т.п., в которых
можно найти информацию о компьютерах.

Задание
5.
Найдите в Интернете законы, указы, постановления об авторском праве на
программный продукт.

Задание
6.
Найдите в Интернете данные о росте количества пользователей.
Оформление
результатов работы:

Напишите отчет в папке для выполнения лабораторных
     работ, в котором укажите номер, название и цель работы, порядок работы.
Ответьте на предложенные вопросы по данной теме  в
     конце лабораторной работы.
Напишите вывод.

Вопросы к защите лабораторной
работы

В
     чем проявляется информационная культура человека?
Охарактеризуйте
     виды компьютерных преступлений.
Какими
     нормативными актами регулируются отношения в информационной сфере?
Из
     каких элементов состоит структура «Национальные информационные ресурсы»?

file_name: Лабораторная работа №1.docx

title: Лабораторная  работа по информатике и ИКТ


extracted_text:
« Утверждаю »

Зам. директора по УВР

                                                                    ________________________

                                                                               ________________________

«_________» _________200__г

План конспект
 по борьбе самбо

( согласно календарно-тематического
планирования)

Тренера - преподавателя
Тихонова Евгения Викторовича

ПЛАН КОНСПЕКТ
Тренера-преподавателя
Тихонова Евгения Викторовича
 Группа:
НП - 1
 Тема:
  ТЕХНИКА ЗАЩИТЫ ОТ БОЛЕВЫХ ПРИЕМОВ.
Место
проведения: Спортивный зал МБОУ СОШ № 11 ст. Кирпильская     Усть-Лабинский
район                                                                                Дата
проведения: _________________________
Инвентарь
и оборудование: спортивный зал, манекен, резиновый экспандер
Основные
задачи:      1.  Защита от рычага локтя, проводимого с захватом дальней руки соперника
в локтевой сгиб.
.

1   Построение, рапорт, проверка группы -10 минут.
 2. Разминка с
включением  разогревающих и общеразвивающих упражнений. а также с элементами акробатических
упражнений - 20 минут.

 3 Изучение приема: Защита от рычага локтя, проводимого с захватом дальней руки
соперника в локтевой сгиб -40 минут.

4. Проведение схваток на выполнение защитных действий от рычага локтя,проводимого
с захватом дальней руки соперника в локтевой сгиб -10 минут.

5.  Построение группы. Подведение итогов урока – 10 минут.

Указание к уроку
Разминка.
Примерные
упражнения: Ходьба ( на насочках, на пятках, на внутренней и внешней стороне
стопы), бег (с ускорением, на коленках,  с приставными шагами ( в правую, в
левую сторону)), с высоким подыманием бедра, захлестывание, прыжки в высоту,  швом
( на правой, на левой ноге), забигание ( эмитация броска), выпады, приседы.
Акробатические
упражнения: кувырок вперед., назад, полет-кувырок, кувырки через партнера,
колесо, раундап, подъем с разгибом.
Согревающие
и общеразвивающие упражнения: вращение головы, вращение рук (в кистях, в
локтях, в плечах), наклоны вперед, назад, в стороны, махи ногами, вращение
туловища, таза, вращение в коленках, стопы, перекаты с ноги на ногу, развороты
туловища в положении сидя, обходы переходы на борцовском мосту, мостик со
стоики.

Защита от рычага локтя, проводимого с захватом дальней руки соперника в локтевой
сгиб.

Основное
положение :
Соперник
пытается провести рычаг локтя на дальнюю руку, накладывая кисти рук на локтевой
сгиб вашей правой руки.

Способы
защиты :
Резко
расцепив руки, отведите атакуемую руку от соперника и согните ее в локте .

Детали
:
Для
усиления защиты можно после выполнения описанных действий встать на мост, забежать
ногами к сопернику и, положив его на спину, вывернуться на живот. Расцепляя
руки, опасайтесь возможного нападения соперника налевую руку рычагом локтя с
захватом левого предплечья подмышку.

Проведение схваток на выполнение защитных действий от рычага локтя,проводимого с
захватом дальней руки соперника в локтевой сгиб.

 Построение
группы, подведение итогов

37
Расцепляяруки,опасайтесьвозможногонападениясо-перниканалевуюрукурычагомлоктясзахватомлевого
предплечьяподмышку.
37.Защитаотущемленияахилловасухожилия.
Основно
еположение :противник,захватив
ваширукимеждусвоиминогами,пытаетсяпровестиболе-войприемущемлениеахилловасухожилия.
Способ
ызащиты :выпрямляязахваченнуюно-гувколене(см
.рис.),одновременноосвободитеруки,раз-водяпредплечьявразныестороныисбрасываяногивверх
заголову.
Детали
:послеосвобожденияруксядьтенаковери
захватитеодеждупротивника.
38
.Защитаотузланоги.
Основно
еположение :противник,захватив
ваширукимеждуногами,пытаетсяатаковатьболевымприе-момузелноги.
Способ
ызащиты :освободивлевуюруку(см .
рис.)>подведитеееподлевуюногупротивникаивыпрямите
еевлокте.Затемотведитеобеногипротивникавнизксвое-мупоясу.
Де
тали:воизбежаниеопасногоположения,защищаясь
29
отрычагалоктя,неподводитеправуюногублизкоксопер-никуинедавайтеемувозможностизавестиправуюруку
завашуголень.
39
.Защитаотущемленияахилловасухожилиядальней
ноги.
Основно
еположение :противник,продолжая
удерживатьваширукидвумяногами,захватилдальнюю
ногуподмышку
ипытаетсяпровестиболевойприемущем-лениеахилловасухожилия.
Способ
ызащиты
:активнодействуядвумярука-ми,расцепитеногипротивникаисбросьтеихзасвоюголо-ву(см.рис.).Перенеситеправуюногучерезголовуитуло-вищесоперникаисядьтенанеговерхом.Наклоняясьвпе-ред,захватителев}юрукуиатакуйтерычагомлоктя.
Детали
:дляусилениязащитысогнителевуюногу
вколене,опуститетазкакможноближексоперникуипо-ставьтелевуюногунастопу.Приосвобождениирукможно
правойногойотжатьголовусоперникавсторону,мешая
емуатаковать.
40.Защитапротивкомбинаций.
Еслисоперникпроводиткомбинациюизнесколькихпри-емовибыстропереходитсодногоприеманадругой,товаша
задача—зафиксироватьположение,несоздающеедлявас
большойугрозы(см
..рис.) .Дляэтогонужнозахватитьодеж-дусоперникаилиегоруку(ногу)иподтянутьксебе.
Вовремяпереходаотодногоприемакдругомупоявля-етсямомент,когдамЪжноразрушитьзамыслыпротивника.
Покасоперникнепереходиткдругомуприему,неосвобож-дайтесьотположения,котороевысчитаетенеопасным.
Еслипротивникзахватилваширукинаболевойприеми
невыполняетего,неспешитеуходить.Дождитесь,когдапро-тивникначнетдвижениеи,используяинерциюиегосилу,
темпдвижения,совершитеуход.

file_name: 36.ПЛАН КОНСПЕКТ.docx

alt: Утверждаю »

alt: ПЛАН КОНСПЕКТ Тренера-преподавателя

intro: Данный конспект предназначен для занятий по борьбе самбо в группах спортивного оздоровления и начальной подготовки в детско -  юношеских спортивных школах, специализированных учреждениях дополнительного образования, а также в общеобразовательных учреждениях специализирующихся на предмета физическая культура " Самбо в школу".

физическая культура

group: Дисциплины

title: План конспект "Защита от рычага локтя, проводимого с захватом дальней руки соперника в локтевой сгиб"


extracted_text:
4.11. Масообмін між рідиною (газом або парою) і твердим
тілом.
      Процеси
масообміну між рідиною або газом (парою) і твердим тілом (екстракція, іонообмін,
адсорбція, зволоження і сушіння твердих матеріалів і т.п.) протікають у нестаціонарному
режимі, характерною рисою якого є зміна концентрації перехідної речовини в об’ємі твердого тіла (від точки до точки) і в часі.

   При масообміні твердого тіла з потоком рідини або газу (рис.4.8)
спочатку змінюється концентрація поверхневого шару, а з часом змінюються також і
концентрації внутрішніх шарів. Таким чином, між точками на поверхні твердого тіла
й у його центрі виникає різниця концентрацій, що поступово зменшується, досягаючи
нуля в момент, коли концентрація у всіх точках тіла вирівнюється і стає рівноважною
відносно концентрації перехідної речовини в потоці рідини, що обмиває тіло. У цей
момент процес масообміну припиняється.
     Масопередача між твердою фазою і рідкою (газовою або паровою) фазою,
що рухається, складається з двох процесів: 1) переміщення речовини, що розподіляється,
усередині пір і капілярів твердого тіла до поверхні розділу фаз (або від неї) унаслідок
внутрішньої масовіддачі або масопровідності (крива  АВ розподілу
концентрацій в твердому тілі); 2) переносу тієї ж речовини в рідині (газі або парі)
шляхом зовнішньої масовіддачі (крива CDE).

      4.11.1. Масоперенос у зовнішній фазі.
      Перенос
маси в зовнішній фазі здійснюється конвективною і молекулярною дифузією. Основні
закономірності цього процесу обумовлені утворенням поблизу поверхні твердої фази
дифузійного пограничного шару товщиною δд, у якому переважає
молекулярний перенос. За межами цього шару в переносі маси домінує конвективна дифузія.
Профіль концентрації по товщині шару δд є криволінійним.
Однак, приблизно прийнявши його лінійним, можна описати густину потоку маси j
за допомогою рівняння масовіддачі:
                                     ,                        (4.62)
де  D і βс - коефіцієнт молекулярної дифузії
і коефіцієнт масовіддачі в суцільній (рідкій) фазі; сгр і с
– концентрації на поверхні твердого тіла й в об’ємі зовнішньої фази відповідно,
δд – товщина дифузійного пограничного шару.
      Величину коефіцієнта масовіддачі βс
можна визначити різними способами, у тому числі за допомогою критеріальних рівнянь
виду
                                                     ,                                        (4.63)
де  - дифузійний критерій Нусельта;  - критерій Рейнольдса;  - дифузійний критерій Прандтля для зовнішньої
фази; dе – еквівалентний діаметр частки.
      Наприклад, при обтіканні одиночних часток потоком вираз (4.63) приймає
вид
                                                       .                                      (4.64)
      При ламінарному режимі обтікання ; при турбулентному режимі вплив Re на величину зростає і , а значення n залишається колишнім, тобто .

     4.11.2. Масоперенос у твердій фазі.
      Звичайно
тверда фаза в процесах масопереносу являє собою пористі тіла. Структура пористих
тіл характеризується формою пір (трубчасті канали з місцевими звуженнями і розширеннями,
канали, утворені сферами з різною щільністю упакування, пляшкоподібні і т.д.), їхньою
спрямованістю, взаємним розташуванням і взаємним з'єднанням. Пори можуть бути відкритими
по обидва боки (транспортними) і тупиковими. Крім того, важливими характеристиками
структури пористих тіл є  пористість εп (загальний об’єм
пір в одиниці маси або об’єму тіла, м3/кг або м3/м3),
питома поверхня пір σ  (сумарна поверхня пір в одиниці маси або об’єму
тіла, м2/кг або м2/м3), а також коефіцієнт звивистості
пір κз (відношення довжини пори до довжини прямої, що з'єднує
початок і кінець пори).
      При всьому різноманітті твердих пористих матеріалів і процесів,
що протікають у них, можна виділити загальні для них елементарні види переносу:
молекулярну і поверхневу дифузія, термодифузію, ламінарну течію, вільну
конвекцію, течію під дією капілярних сил, за рахунок розширення защемленого
газу й ін.
      Однак через те, що теоретичний розрахунок масопровідності в пористому
твердому тілі на основі окремих елементарних процесів, зазначених вище, практично
неможливий, а також, оскільки усі вони описуються лінійними градієнтними рівняннями,
прийнято процес масопровідності оцінювати єдиним еквівалентним дифузійним переносом:
                                                                                (4.65)
або                                      ,                                          (4.65а)
де  – коефіцієнт масопровідності (або коефіцієнт
ефективної дифузії), м2/с, характеризує сумарний масоперенос у
реальному капілярно-пористому тілі. На відміну від звичайного коефіцієнта молекулярної
дифузії,   залежить не тільки від властивостей перехідної
речовини, температури і загального тиску, але і від природи пористого тіла, його
структури, властивостей рідини і газу, що заповнює пори, і концентрації перехідної
речовини.  для кожного пористого матеріалу визначається експериментально.
      Поле концентрацій перехідної речовини описується диференціальним
рівнянням масопровідності, аналогічним диференціальному рівнянню молекулярної
дифузії:
                                                                         (4.66)
      Це рівняння повинне бути розглянуте разом з умовою переносу на границі
взаємодіючих фаз, а саме:
                                                                                (4.67)
      При подібному перетворенні рівняння (4.67) одержують дифузійний
критерій Біо:
                                                          ,                                          (4.68)
який відображає подібність переносу речовини, що розподіляється, на
границі твердої і рідкої (газової або парової) фаз. У нього входить відношення
величин βc і Dм, що характеризують
швидкості зовнішньої і внутрішньої дифузії. Тому він особливо важливий для
аналізу масопередачі за участю твердої фази. При малих значеннях  () швидкість масопередачі визначається
швидкістю зовнішньої дифузії (протікає у зовнішньодифузійній області), а при
великих значеннях  () – швидкістю внутрішньої дифузії
(внутрішньодифузійна область).
      Умови подібності швидкості переносу речовини масопровідністю
усередині твердої фази описується дифузійним критерієм Фур'є, який
одержують шляхом подібного перетворення диференціального рівняння
масопровідності (4.66):
                                                           .                                        (4.69)
      При подібності процесів переносу речовини масопровідністю повинна
дотримуватися також геометрична подібність, яка для одномірного потоку речовини
виражається симплексом х/δ, де х – координата даної точки у
твердому тілі і δ – визначальний геометричний розмір твердого тіла
(наприклад, для необмеженої пластини товщиною 2δ за визначальний
розмір приймається половина її товщини δ, для кулястої частки – її
радіус r і т.п.).
     Визначуваною величиною при описі процесу в узагальнених
координатах є безрозмірний симплекс концентрацій:
,
де с – концентрація в даній точці твердої фази для моменту часу τ,
сп – початкова концентрація речовини, що розподіляється, у
твердому тілі, ср - рівноважна концентрація.
      Таким чином, у найпростішому випадку одномірного потоку
узагальнене критеріальне рівняння масопровідності має вигляд:
                                    .                               (4.70)
      Функціональна залежність, що виражається рівнянням (4.70), має
аналітичне рішення (у вигляді нескінченного ряду) для тіл простої форми –
необмеженої пластини, нескінченного циліндра, кулі. Для полегшення розрахунків
часто користуються графо - аналітичними залежностями, аналогічними приведеним
раніше для процесів теплообміну.
      Для твердих тіл довільної форми вивід розрахункового рівняння
масопровідності на основі функції загального виду (4.70) можливий у кожному
конкретному випадку шляхом дослідного визначення середніх (по об’єму
часток) концентрацій у різні моменти часу й обробки отриманих даних.

file_name: 4.11. Масопер.у тв.фаз_.docx

alt: На відміну від звичайного коефіцієнта молекулярної дифузії, залежить не тільки від властивостей перехідної речовини, температури і загального тиску, але і від природи пористого тіла, його…


extracted_text:
Інформаційні системи
При вивченні
процесів інформаційного забезпечення менеджменту доводиться зустрічатися з
такими термінами: «система», «структура системи», «елементи системи»,
«системний підхід», «об’єкт управління», «інформаційні системи», «інформаційне
забезпечення» тощо.
Практика свідчить,
що лише системна обробка одноразово зібраної вірогідної первинної інформації,
яка характеризує передовсім виробничо-господарські та інші процеси і явища на
об’єкті управління, разом з іншими видами інформації при вирішенні всього
комплексу проблем дає відчутний виграш.
Термін «система»
(system) використовується в широкому плані і тлумачиться по-різному.
Найпоширеніше тлумачення цього терміна таке: під системою розуміють
єдність, що складається з численних взаємопов’язаних і (в ряді випадків)
взаємозалежних частин (елементів), кожна з яких додає дещо конкретне до
унікальних характеристик цілого. Тобто йдеться про систему як сукупність
окремих частин, що становить єдине ціле, спрямоване на досягнення однієї мети.
При цьому кількість елементів, що утворюють систему, та зв’язків між ними не
уточнюється, оскільки таке уточнення може призвести до суперечки, подібної тій,
яку вели стародавні філософи: скільки складених разом каменів становлять купу.
Вилучення якоїсь частини системи інколи порушує властивості її
цілісності, тобто єдності, а згадана мета, характерна для всієї сукупності
складових частин системи, не завжди може бути досягнена.
Структура системи
визначається розміщенням і взаємозв’язками її елементів або частин при
виконанні їхніх функцій. Звичайно, згадана структура залежить від величини
системи та її складності. Величина системи характеризується не лише кількістю
її елементів, а й зв’язками між ними. Щодо складності, то вона визначається
різноманітністю, неоднорідністю властивостей елементів та різною якістю
зв’язків між ними (прямі, зворотні, нейтральні тощо).
При дослідженні
соціально-економічної чи організаційної системи важливо встановити загальні
зв’язки між її елементами. Науковою основою для раціонального або ефективного
управління тією чи іншою системою є системний підхід.
Системний підхід — це
сукупність методологічних принципів і положень, що дають змогу всебічно
розглядати систему як одне ціле з узгодженим функціонуванням усіх її елементів.
Системний підхід
до створення інформаційної системи — це комплексне вивчення об’єкта
управління як одного цілого з розумінням частин його як цілеспрямованих
підсистем і вивчення цих підсистем та взаємовідносин між ними. В цьому разі об’єкт
управління розглядається як сукупність взаємопов’язаних елементів однієї
складової динамічної системи, що перебуває в стані постійних змін під впливом
багатьох внутрішніх і зовнішніх факторів (змінностей), пов’язаних процесами
перетворення вхідного набору ресурсів в інші вихідні ресурси.
Складові елементи
системи, наприклад, об’єкта управління називаються іноді підсистемами.
Ці підсистеми в ряді випадків відіграють роль самостійних систем нижчого
рівня. Такий підхід передбачає:
· вивчення кожного елемента підсистеми в його взаємозв’язку і
взаємодії з іншими елементами підсистеми;
· дає змогу
спостерігати зміни, що відбуваються в системі як результат зміни її основних
елементів підсистем;
· виявляти
специфічні системні властивості, робити обґрунтовані припущення щодо
закономірностей розвитку системи та визначати оптимальний режим її
функціонування.
При цьому
менеджер, який приймає управлінські рішення, має аналізувати взаємозв’язки
частин об’єкта управління (його внутрішні змінності), об’єкта управління в
цілому і зовнішнього щодо нього середовища (зовнішні змінності), а також
пам’ятати, що кожне його рішення так чи так
впливає на всі аспекти об’єкта управління. За цих умов набуває чинності ситуаційний
підхід (contіngency approach), тобто концепція, яка стверджує, що
оптимальне рішення є функція факторів середовища в самому об’єкті управління
(внутрішні змінності) і навколишнього середовища (зовнішні змінності). Тобто
йдеться про конкретні прийоми та концепції з визначеними конкретними ситуаціями
для досягнення мети (з урахуванням усіх факторів) з найбільшим виграшем.
Системному підходу
притаманні такі основні принципи:
· кінцевої
мети — абсолютний пріоритет кінцевої (глобальної) мети;
· єдності —
розгляд системи як цілого, так і сукупності елементів;
· зв’язності
— розгляд будь-якої частини разом з її зв’язками з оточенням;
· модульної
побудови — корисно виділяти модулі в системі та розглядати її як сукупність
модулів;
· ієрархії —
корисно вводити ієрархію елементів і (чи) їх ранжування;
· функціональності
— спільний розгляд структури та функцій з пріоритетом функцій над структурою;
· розвитку —
врахування змін системи, її здатність до розвитку, розширення, зміни елементів,
накопичення інформації;
· децентралізації
— поєднання рішень, які приймаються, та керування централізацією і
децентралізацією;
· невизначеності
— врахування невизначеностей та випадковостей у системі.
Системний підхід
часом називають комплексним, що є не зовсім правильно. Його характерними
ознаками є:
· одночасне
розроблення великої кількості задач;
· максимальна
типізація та стандартизація рішень, що приймаються;
· багатоаспектне
уявлення про структуру інформаційної системи як про систему, що складається з
кількох груп компонентів, та відносна автономна їх розробка;
· ключова
роль баз даних;
·
локальне впровадження та збільшення функціональних задач.
У методологічному
відношенні системний підхід базується на ідеях
цілісності, цілеспрямованості, організованості об’єктів управління,
їхній внутрішній активності та динамізмі.
В
соціально-економічних системах, до яких структурно входять різноманітні об’єкти
управління різних рівнів, регулярно збільшуються обсяги інформації, яка
використовується в процесах управління. Ця інформація дискретна й переважно
збирається та обробляється за допомогою інформаційної та електронної
обчислювальної техніки. Отож з цих позицій і розглядатимемо інформаційні
системи.
Інформаційна
система
— це сукупність різноманітних взаємопов’язаних або взаємозалежних усебічних
відомостей про стан об’єкта управління та процеси, що відбуваються на ньому і
які виражені в показниках і інших інформаційних сукупностях, зібраних та
оброблених за допомогою технічних (інформаційних і обчислювальних) засобів за
визначеною методикою та заданих алгоритмах, і які відповідають вимогам керівної
системи при її впливі на керовану.
Для розв’язання
проблеми спільного використання інформаційної системи різними користувачами
створюється інформаційне забезпечення.
Під інформаційним
забезпеченням розуміють сукупність форм документів різних видів
призначення, нормативної бази та реалізованих рішень щодо обсягів, розміщення і
форм існування інформації, яка використовується в інформаційній системі під час
її функціонування на об’єкті управління (ГОСТ 34.003-90. «АС. Термины и
определения»).
Основні вимоги до інформаційного забезпечення (ГОСТ 24.104-85
«Автоматизированные системы управления. Общие требования») такі:
·
інформаційне забезпечення має бути достатнім для
використання всіх функцій інформаційної системи, які автоматизуються;
· для
кодування інформації, що використовується як на об’єкті управління, так і на
вищому рівні, необхідно використовувати погоджені класифікатори, які в них є;
· інформаційне
забезпечення даної інформаційної системи має бути поєднане з інформаційним
забезпеченням інших систем, з якими воно взаємодіє;
· форми
документів і відеокадрів, які вводяться системою, мають відповідати вимогам
стандартів, технічним характеристикам терміналів, а також погодженні з
замовником;
· сукупність
інформаційних масивів організується у вигляді бази даних на машинних носіях;
· інші
вимоги.
Загальноприйнятої
класифікації інформаційних систем поки що не існує. Проте їх можна класифікувати
за різними ознаками:
· за рівнем
або сферою діяльності — державні; територіальні або регіональні; міжгалузеві;
галузеві або відомчі; об’єднань, фірм, підприємств або установ; технологічних
процесів тощо;
· за рівнем
автоматизації процесів управління — автоматизованого
збирання й обробки інформації; інформаційно-пошукові;
інформаційно-довідкові; об’єктивного інформаційного забезпечення менеджменту
(керівників і фахівців); системи забезпечення прийняття рішень або підтримки
прийняття рішень; інтелектуальні системи;
· за
ступенем централізації обробки інформації — централізовані, децентралізовані та
змішані інформаційні системи, інформаційні системи колективного використання;
· за
ступенем інтеграції функцій — багаторівневі з інтеграцією за рівнями управління
(підприємство — об’єднання, об’єднання — галузь і т.ін.), багаторівневі з
інтеграцією за рівнями планування; однорівневі інформаційні системи.
Інформаційна
система, що характеризує внутрішній стан і процеси, які відбуваються на об’єкті
управління, та його зовнішнє середовище, а також є моделлю цього об’єкта — це
система автоматизованого збирання й обробки інформації. Вона є основою для
організації системи об’єктивного інформаційного забезпечення менеджменту.
Щоб на об’єкті
управління функціонувала система об’єктивного інформаційного забезпечення
менеджменту, розробляється механізм або інструмент об’єктивного інформування
менеджерів, складовими якого є методика, спеціальна інформація та
спеціальне програмне забезпечення.
З цих позицій і розглядатимемо інформаційну систему, яка має назву
об’єктивного інформаційного забезпечення менеджменту.

file_name: ІНФОРМАЦІЙНІ СИСТЕМИ.docx

alt: Щоб на об’єкті управління функціонувала система об’єктивного інформаційного забезпечення менеджменту, розробляється механізм або інструмент об’єктивного інформування менеджерів , складовими якого є методика, спеціальна інформація та…

title: ІНФОРМАЦІЙНІ СИСТЕМИ


extracted_text:
Период 1964 – 1982
- это период руководства страной
Генерального Секретаря ЦК КПСС Леонида Ильича Брежнева. Это период
геронтократии (власть стариков), застоя, а во внешней политике – период
разрядки.
1. Косыгинские реформы в экономике:
Косыгин А.Н. – председатель совета министров, инициатор реформ в
с/х и промышленности, в ходе которой предприятия перешли на хозрасчет и
самоокупаемость. За пятилетие с 1966 по 1970 гг.национальный доход вырос на 42
%, объем валовой продукции промышленности — на 51 %, сельского хозяйства — на
21 % Крупнейшие стройки - ВАЗ, БАМ и др.
В 1968 году – движение за демократизацию в
Чехословакии напугало руководство СССР. Это привело к свертыванию экономических
реформ, предполагавших хоть какую-то долю самостоятельности предприятий.
2. Процесс разрядки во внешней политике
 В мае 1972 СССР(Брежнев) и США(Никсон)
заключили Договор об ограничении систем противоракетной обороны (ПРО) и
Временное соглашение об ограничении стратегических наступательных вооружений
сроком на 5 лет (Договор ОСВ-1). Брежнев подписал Заключительный Акт Совещания
по безопасности и сотрудничеству в Европе в 1975 году (Хельсинки)
3.1977 – принятие новой Конституции СССР
(Конституция развитого социализма)
4. 1979 – ввод российских войск в
Афганистан – конец разрядки
5. Олимпиада 1980 года в Москве
(американская делегация и рад других делегаций западных стран бойкотировали
олимпиаду из-за введения советских войск в Афганистан).
Значение: период застоя в экономике
сопровождался снижением темпов роста национального дохода, снижением
производительности труда. Все это привело к нарастанию кризисных явлений в
экономике. В середине 80-х годов наша страна оказалась на грани глубочайшего
экономического кризиса, который в итоге и привел к распаду СССР.

file_name: сочинение по Брежневу.docx

title: Сочинение по периоду Брежнева


extracted_text:
МБОУ Бомнакская СОШ

Сценарий квеста
для первого класса

«Потерянные
буквы»

Наумова Александра Николаевна

2021г.
Квест «Пропавшие буквы»
(сценарий «Прощание с азбукой» в форме игры)
Основная проблема: в азбуке пропали все буквы, осталась
только обложка. Из-за пропажи букв азбука не
может оставить ребят, а, соответственно, уйти к другим детям. Возникает угроза
неграмотности будущих школьников. Нужно разыскать буквы.
Цель: обобщить и
систематизировать знания, полученные в результате обучения.
Задачи:

Образовательные:
     – закрепить минимум понятий, изученных
     в процессе обучения;
     – активизировать работу над орфографической зоркостью и орфографической
     памятью школьников;
Развивающие:
– развивать мышление школьников через анализ,
     обобщение, рассуждение;
     – продолжить работу по развитию памяти, внимания;
     – развивать умение пользоваться знаниями, приобретенными ранее;
Воспитательные:
     – воспитывать в детях порядочность,
     доброту, отзывчивость, чувство коллективизма, взаимопомощи, уважения к
     мнению других;
– создание ситуации успеха для каждого учащегося

Оборудование:
- письмо от Азбуки
- касса букв
- буквы
- листы-задания
- карточки для выполнения заданий
- конверты

Ход
игры
Учитель: Ребята, я получила письмо от Азбуки:

SOS! У меня пропали все
буквы! Срочно найдите их!
Вам хорошо –
вы уже выучили все буквы, но мне теперь нужно учить других детей. Не оставляйте
их неграмотными!
Учитель: Чтобы
быстрее найти все буквы, разделимся на две команды. Ваша задача: выполнить
правильно все задания. За правильно выполненное задание каждая команда получает
по три буквы и загадку-указатель в каком месте следует искать буквы.
Итак,
начинаем!
1
задание: «Исправьте ошибку!»
Говорят, один рыбак
В речке выловил башмак.
Но зато ему потом
На крючок попался дом!

Закричал охотник: Ой!
Двери гонятся за мной.

На пожелтевшую траву
Роняет лев свою листву.

Тает снег. Течет ручей.
На ветвях полно врачей.

У вратаря большой улов,
Влетело в сетку пять волов.

Мама с бочками пошла
По дороге вдоль села.

Синеет море перед нами,
Летают майки над волнами.

Врач напомнил дяде Мите:
·
Не забудьте об одном,
Обязательно примите,
Десять цапель перед сном.
«Шифровальщики»

5

н

)

А

1

,

й

9

д

и

д

4

в

=

2

7

е

р

8

ь

с

т

6

Е

7

к

1

л

4

0

+

к

о

3

р

и

4

д

о

р

5

8

9

,

7

f

3

4

n

!

(найди дверь стекло
коридор!)
- Теперь, когда вы
отгадали подсказку, идем искать стеклянную дверь. Там вы найдете конверт с
буквами (в 2 конвертах по 3 буквы) и новую подсказку, где следует искать буквы.
(Дети находят дверь, на
которой закреплены конверты с буквами, а также конверт с загадкой- подсказкой,
куда нужно двигаться дальше)
Загадка:
Снаружи смотришь –
Дом, как дом,
Но нет жильцов обычных в нем.
В нем книги интересные
Стоят рядами тесными.
На длинных полках
Вдоль стены
Вместились сказки старины,
И Черномор, и царь Гвидон,
И добрый дед Мазай...
Как называют этот дом?
Попробуй угадай!
(библиотека)
-Правильно. Идем в библиотеку за буквами (по 3 на
команду) и новым заданием.
2 задание: «Угадай
героя»
-Отгадайте- ка, команды, о каких героях идет речь.
Отвечаем по очереди.
Он весел и не злобен
Этот милый чудачок.
С ним хозяин, мальчик Робин,
И приятель Пятачок.
Для него прогулка – праздник,
И на мед особый нюх,
Этот плюшевый проказник
Медвежонок…    /Винни-Пух/

Я на балу никогда не бывала,
Чистила, мыла, варила и пряла,
Когда же случилось попасть мне на бал.
То голову принц от любви потерял,
А я башмачок потеряла тогда же!
Кто я такая, кто тут подскажет?    /Золушка/

Работать умела красиво и ловко,
В деле любом проявляя сноровку.
Хлебы пекла и скатерти ткала,
Шила рубашки, узор вышивала,
Лебедью белой в танце плыла,
Кто мастерица эта была.  /Василиса Премудрая/

Я вопрос хочу задать.
Ваше дело – отвечать.
Всех на свете он добрей
Лечит он больных зверей
И однажды бегемота
Вытащил он из болота
Он известен знаменит
Добрый доктор… (Айболит)

Бабусю знает целый свет
Ей от роду лишь триста лет
Там на неведомых дорожках
Дом ее на курьих ножках.  (Баба Яга)

Красна девице грустна,
Ей не нравится весна,
Ей на солнце тяжко
Слезы льет бедняжка.   /Снегурочка/

Все девчонки и мальчишки
Полюбить его успели.
Он — герой веселой книжки,
За спиной его – пропеллер.  (Карлсон)

Бабка, старый дед и внучка,
Мышка, кот, собака Жучка —
Вместе все меня смогли,
Вытянуть из-под земли. (Репка)

Перед волком не дрожал,
От медведя убежал,
А лисице на зубок
Всё ж попался… (Колобок)

Многим долго неизвестный
Стал он каждому дружком.
Всем по сказке интересный
Мальчик – Луковка знаком.
Очень просто и не длинно
Он зовется …   /Чипполино/

Возле леса, на опушке,
Трое их живет в избушке.
Там три стула и три кружки,
Три кроватки, три подушки.
Угадайте без подсказки,
Кто герои этой сказки? (Три медведя)

Ждали маму с молоком,
А пустили волка в дом.
Кем же были эти
Маленькие дети? (Козлята)

Появилась девочка в чашечке цветка,
И была та девочка не больше ноготка.
Кто читал такую книжку?
Знает девочку-малышку?  (Дюймовочка)

В красной шапочке идет,
Пирожки с собой несет.
За кустами волк сидит,
И за девочкой следит. (Красная шапочка)

- Молодцы, ребята! Справились вы с заданием. Тогда вот
вам еще одна загадка. Отгадав ее, узнаете куда дальше идти. У меня на столе
разбросаны буквы. Соберите их в слова. Это и будет вам подсказка.
З а л    с ц е н а     к у л и с а
(Ребята перемещаются по подсказке в актовый зал и за
кулисой находят буквы (по 3 каждой команде) и новое задание)
3 задание:
Найди слово
- Командам по жребию предлагается 2 слова (вертолет и
аквапарк). Нужно составить новые слова (минимум 5 слов), используя буквы своих
слов
Вертолет (лето, тело, рот, вор, торт, рол, лет, отел,
орел)
Аквапарк (пар, парк, кар, рак, парка, ара, рака, кап,
пак)
-А теперь, разгадав ребусы, узнаете следующее место,
где вы заберете буквы и новое задание.

юбка

пальто

сапоги

рукав
- Найдите общее слово. (Одежда) – Значит где будете
искать буквы и задание? (В раздевалке)
4 задание:
Слоги-пазлы

          Че        мо
дан

            Ка              ран             да              ши

             Фи     ал      ки

          Со       ба         ка

    Ве      ло       си      пед

        Ру       баш      ка

Вен   ти   ля   тор

    Ма     ка     ро     ны
- Молодцы! Все у вас получается отлично! Поэтому новая
подсказка, которая укажет вам путь. Но подсказка внутри шарика. Ваша задача-
правильно выбрать шар, попытка только одна!

- Продолжите ряд. Выберите цвет шара, в котором лежит
подсказка. (Дети выбирают шар зеленого цвета, лопают его и достают записку:
«Вам следует вернуться в класс и на доске расставить буквы в алфавитном
порядке!») Также получают еще 6 букв.
Расставляя буквы, дети понимают, что букв не хватает.
Отгадывая загадки, дети ищут оставшиеся буквы.
1 В нашем классе под окошком
Есть горячая гармошка.
Не поет и не играет.
Дом она обогревает.  (батарея) - в батарее другая загадка:
2 Я с ножками, но не хожу,
Со спинкой я, но не лежу,
Садитесь вы – а я стою.  (Стул)

3  Одной ручкой всех встречает,
Другой ручкой – провожает.
Никого не обижает,
А только все её толкают…(Дверь)

 -Вот теперь, когда
все буквы собраны, можем вернуть их Азбуке!
(Дети танцуют и поют
песню «33 родных сестрицы, писаных красавицы»)
- Ребята! Азбука
очень довольна, что вы собрали все буквы, выполнили все задания! И в
благодарность она дарит вам удостоверение «Азбука прочитана»! А также Дарит вам
папки Портфолио. Ведите их с удовольствием! До свидания!

file_name: Игра Квест _Прощание с Азбукой_.docx

alt: МБОУ Бомнакская СОШ

alt: Слезы льет бедняжка. /Снегурочка/

alt: Найдите общее слово. (Одежда) –

alt: Фи ал ки

alt: Ру баш ка Вен ти ля тор

title: Игра-квест "Прощание с АЗБУКОЙ"