extracted_text:
ФІНАНСУВАННЯ ТА ОРГАНІЗАЦІЯ ОБІГОВИХ
КОШТІВ ПІДПРИЄМСТВА
ПЛАН
1. Суть, склад і структура обігових коштів підприємства
2. Джерела формування обігових коштів підприємства
    3. Методи обґрунтування
потреби підприємства в обігових коштах
4. Показники ефективності використання обігових
коштів підприємства

Виробництво і реалізація продукції, виконання робіт чи
надання послуг не можливі без використання сировини, матеріалів, палива, напівфабрикатів,
без грошових коштів та інших оборотних активів. На відміну від необоротних
активів, ці елементи майна підприємства споживаються протягом терміну, який не
перевищує одного року або одного операційного циклу (якщо його тривалість
перевищує один рік). У зв'язку з цим виникає необхідність постійного
авансування фінансових ресурсів для поповнення запасів оборотних активів.
Фінансові результати виробничо-господарської діяльності
будь-якого підприємства значною мірою залежать від ефективності інвестування
фінансових ресурсів у його оборотні активи та від ефективності їх використання.
Вивчивши матеріали цього розділу, Ви зможете:
- охарактеризувати суть, склад і джерела формування
обігових коштів підприємства;
- пояснити суть і завдання нормування обігових коштів
підприємства;
- розрахувати нормативну потребу підприємства в обігових
коштах за їх видами та сукупний норматив обігових коштів підприємства;
- обчислити показники ефективності використання обігових
коштів та проаналізувати їх.

1. Суть, склад і структура обігових
коштів підприємства
Обігові кошти (оборотний капітал) - це кошти, спрямовані на фінансування оборотних активів підприємства,
що використовуються підприємством для забезпечення неперервності процесу
виробництва і реалізації продукції.
Оборотні (обігові) активи - це
грошові кошти та їх еквіваленти, використання яких необмежене, а також інші
активи підприємства, призначені для реалізації чи споживання протягом
операційного циклу чи дванадцяти місяців із дати складання балансу підприємства.
До оборотних активів підприємства належать: запаси сировини, матеріалів,
напівфабрикатів; залишки незавершеного виробництва; запаси готової продукції;
поточна дебіторська заборгованість; поточні фінансові інвестиції; грошові кошти
та їх еквіваленти; витрати майбутніх періодів; інші види оборотних активів.
Оборотні активи використовуються в основній, операційній, іншій звичайній та
надзвичайній діяльності суб'єктів господарювання.
Обігові кошти підприємства класифікують за такими
основними ознаками:
а) за джерелами формування:
- власні обігові кошти, сформовані підприємством з власних
джерел фінансування;
- залучені обігові кошти, сформовані підприємством із
залучених джерел фінансування;
б) за участю в процесі виробництва і реалізації
продукції:
- оборотні фонди, до яких належить частина обігових коштів,
що обслуговують процес виробництва продукції, тобто обігові кошти, вкладені у
виробничі запаси (сировину, матеріали, напівфабрикати, МШП) та у виробництво
(незавершене виробництво, напівфабрикати власного виробництва, витрати
майбутніх періодів);
- фонди обігу, які включають ту частину обігових коштів, що
обслуговує процес реалізації продукції, тобто обігові кошти, вкладені у готову
продукцію, грошові кошти та їх еквіваленти, дебіторську заборгованість;
в) за способом обґрунтування потреби:
- нормовані обігові кошти, до яких належать виробничі
запаси, незавершене виробництво, готова продукція на складах (їхню величину
обґрунтовують спеціальними розрахунками);
- ненормовані обігові кошти - грошові кошти та їх
еквіваленти, дебіторська заборгованість тощо.
Питома вага вартості окремих складових обігових коштів
підприємства у загальній їх вартості характеризує їхню структуру. Структура
обігових коштів має свої особливості на підприємствах різних галузей економіки
держави. Для забезпечення ефективності функціонування кожного підприємства
важливо визначити і встановити оптимальний склад та структуру його обігових
коштів.
Формування обігових коштів підприємства має ґрунтуватися
на таких основних принципах:
- самостійне розпоряджання власними обіговими коштами;
-визначення оптимальної потреби обігових коштів через їх
нормування;
- використання раціональних джерел фінансування обігових
коштів;
- контроль і аналіз ефективності використання обігових
коштів для прискорення їх обертання.

2. Джерела формування обігових коштів
підприємства
Підприємства формують обігові кошти за рахунок власних і
залучених фінансових ресурсів. До власних джерел фінансування обігових коштів
належать статутний капітал, пайовий капітал, додатковий капітал, резервний
капітал, цільові фонди, нерозподілений прибуток, сталі пасиви тощо.
У процесі створення підприємства обігові кошти формують за
рахунок частки коштів його статутного (пайового, акціонерного) капіталу. У
процесі експлуатації підприємства обігові кошти поповнюють з таких власних
джерел фінансування, як нерозподілений прибуток, дотації, субсидії тощо, а
також з коштів, які можна прирівнювати до власних, - цільове фінансування,
сталі пасиви. Сталі пасиви - це залучені підприємством кошти, що
формально йому не належать, але за прийнятою системою розрахунків перебувають у
розпорядженні підприємства. До сталих пасивів належать: перехідна
заборгованість із заробітної плати, відрахувань у страхові фонди, до бюджету (в
межах встановлених термінів їх сплати), забезпечення майбутніх витрат і
платежів тощо.
Із власних джерел формують мінімально необхідну частину
обігових коштів підприємства. У процесі виробничо-господарської діяльності
підприємства в нього виникає потреба в залученні додаткових фінансових ресурсів
для фінансування його тимчасових витрат у зв'язку із сезонністю виробництва,
збільшенням обсягу виробництва і реалізації продукції, розширенням її
асортименту, зміною умов розрахунків із постачальниками і покупцями тощо. У
таких випадках підприємство поповнює обігові кошти за рахунок залучених джерел
фінансування, до яких належать короткострокові кредити банків (строком до
одного року), комерційні кредити, інші види кредиторської заборгованості, у
тому числі й оформлені виданими векселями.
Застосування різних джерел фінансування обігових коштів
впливає на швидкість їх обертання, витрати підприємства та його фінансові
результати.

3. Методи обґрунтування потреби
підприємства в обігових коштах

Ефективне функціонування підприємства можливе тільки за
умови оптимального співвідношення складових його оборотного капіталу. Важливим
при цьому є нормування обігових коштів.
Нормування обігових коштів - це
визначення мінімальної їх потреби з метою створення запасів, необхідних для
забезпечення неперервної діяльності підприємства. Нормування передбачає наукове
обґрунтування та розробляння норм і нормативів обігових коштів безпосередньо на
кожному підприємстві.
Норма обігових коштів -
показник, що характеризує відношення необхідних підприємству залишків
матеріальних цінностей (сировини, матеріалів, палива, незавершеного виробництва
тощо) до певного показника діяльності підприємства. Норму обігових коштів
визначають у днях, відсотках, гривнях тощо і використовують для обчислення
нормативів обігових коштів.
Норматив обігових коштів -
нормативний залишок товарно-матеріальних цінностей і витрат підприємства в
грошовому обчисленні, необхідний для його нормальної і неперервної роботи.
Нормативи обігових коштів визначають за окремими статтями та загалом на підприємстві.
Основними методами нормування обігових коштів є:
1. Метод прямого рахунку -
полягає у визначенні норми та нормативу обігових коштів на окремі види та групи
матеріальних цінностей з урахуванням конкретних умов постачання, організації
виробництва і технології, збуту готової продукції на підприємстві. Цей метод є
найточнішим.
2. Статистично-аналітичний метод  передбачає визначення нормативу обігових коштів за їх фактичними
середніми залишками (за винятком нетипових для підприємства). При цьому здійснюють
аналіз фактичних залишків з метою виявлення зайвих, непотрібних, неліквідних
залишків і визначають дійсну мінімальну потребу в обігових коштах. Цей метод
не враховує конкретних умов підприємства в плановому періоді, тому не завжди
забезпечує точність розрахунків.
3. Метод коефіцієнтів (економічний метод) - метод, за яким норматив обігових коштів
визначають як співвідношення між темпами зростання обсягів виробництва і
величиною нормованих обігових коштів у базовому році. Використовується для
перспективного планування.
Нормування обігових коштів прямим методом, здійснюються
так:
1. Визначають норми запасів за видами нормованих обігових
коштів (у днях, відсотках або гривнях).
2. Розраховують одноденні витрати окремих видів запасів:
виробничих запасів (сировини, матеріалів, купівельних напівфабрикатів,
комплектуючих, палива тощо) - за кошторисом витрат на виробництво;
незавершеного виробництва за плановою сумою витрат на виробництво продукції;
готової продукції за плановою виробничою собівартістю продукції (здебільшого
за показниками четвертого кварталу планового року).
3. Обчислюють норматив обігових коштів за кожною їх статтею
в грошовому вимірнику множенням одноденних витрат окремого виду запасів на
норму його запасу в днях.
4. Розраховують сукупний норматив обігових коштів
підприємства підсумовуванням нормативів за окремими їх статтями.
5. Визначають норми і нормативи запасів за їх видами для
окремих підрозділів підприємства.
Нормування обігових коштів для створення виробничих
запасів. До складу виробничих запасів належать:
сировина, основні матеріали, паливо, куповані напівфабрикати, комплектуючі
частини тощо.
Норматив виробничих запасів (Нвз) розраховують за формулою:
Нвз = Овз х Твз,
(1)
де Овз - одноденне витрачання виробничих запасів за
окремими їх видами (статтями), грн.; Твз - норма запасу обігових коштів за
окремими їх видами, днів.
Одноденне витрачання виробничих запасів (Овз) обчислюють
діленням обсягу їх витрачання в четвертому кварталі планового року (згідно з
кошторисом виробництва) на 90 (90 - середня кількість днів у кварталі):
Овз = З /90,                               (2)
де З - обсяг витрачання виробничих запасів у четвертому
кварталі планового року, грн.
Норма запасу обігових коштів (Тез) складається з таких
елементів: транспортний запас, підготовчий запас, технологічний запас, поточний
(складський) запас, гарантійний (страховий) запас.
Транспортний запас (Тз) - це
різниця між часом перебування вантажу в дорозі від постачальника до споживача
та часом, необхідним для передачі розрахункових документів, їх оформлення
вантажовідправником та опрацювання банком. Наприклад, якщо час транспортування
вантажу від постачальника до споживача -15 днів, час опрацювання документів у
вантажовідправника -3 дні і в банку - 2 дні, то транспортний запас становитиме:
15 - 3 - 2 = 10 (днів).
Якщо запаси надходять від різних постачальників, то
рораховують середньозважену величину запасу. За умови одночасного надходження
товарних документів і виробничих запасів транспортний запас не визначають.
Підготовчий запас (Тпід) - це
час для прийняття, розвантаження, сортування і складування виробничих запасів.
Технологічний запас (Ттех) - це
час на виконання підготовчих операцій (сушіння лісоматеріалів, замочування
сировини, подрібнення брухту, гашення вапна тощо), якщо вони не є складовою
виробничого циклу.
Поточний (складський) запас (Тпот) залежить від частоти і рівномірності обсягів поставок виробничих
запасів. Його тривалість приймають у розмірі 50 % від середнього (фактичного
або планового) інтервалу між окремими поставками виробничих запасів, за їх
видами. Середню тривалість інтервалу між поставками розраховують методом
середньозваженої величини з урахуванням обсягів поставок.
Гарантійний (страховий) запас (Тг) - це запас для запобігання перебоям у постачанні виробничих запасів.
Гарантійний запас (Тг) приймають у розмірі 50 % від поточного запасу виробничих
запасів.
Норму виробничих запасів визначають за формулою:
Твз = Тз + Тпід + Ттех + Тпот +
Тг            (3)
Норматив обігових коштів для тари обчислюють як добуток
норми вартості тари на 1000 грн. товарної продукції, вираженої в гривнях, на
плановий обсяг товарної продукції за гуртовими цінами.
Норматив обігових коштів у запасних частинах для ремонтів
машин та обладнання визначають множенням норми вартості запасних частин на 1000
грн. наявного обладнання на загальну вартість машин і обладнання підприємства у
плановому періоді.
Нормування обігових коштів у незавершеному виробництві.
Норматив обігових коштів для фінансування витрат у незавершеному
виробництві розраховують за показниками одноденних витрат у незавершеному
виробництві, тривалості виробничого циклу та коефіцієнта зростання витрат у
незавершеному виробництві за формулою:
Ннв = Онв х Твц х Кзв,                       (4)
де Онв — одноденні витрати в незавершеному виробництві за
планом, грн; Твц - тривалість виробничого циклу, дні; Кзв - коефіцієнт
зростання витрат у незавершеному виробництві.
Планові одноденні витрати у незавершеному виробництві (Онв)
обчислюють діленням виробничої собівартості продукції підприємства (Св) у
четвертому кварталі планового року на 90:
Онв = Св / 90                                       (5)
Тривалість виробничого циклу (Твц) встановлюють на підставі
аналізу технологічних карт на виконання виробничих процесів, необхідних для
виготовлення продукції. Тривалість виробничого циклу включає тривалість
обробляння деталей, їх транспортування, перерв між окремими операціями, передавання
готової продукції на склад. Часто середньозважений показник тривалості виробничого
циклу обчислюють за певною кількістю однорідних виробів.
Коефіцієнт зростання витрат (Кзв) характеризує рівень
готовності виробів у незавершеному виробництві. За рівномірного розподілу
витрат Кзв розраховують за формулою:
Кзв = (В1+ О,5В2) / (В1 + В2),
(6)
де В1 - одноразові витрати на початку виробничого циклу, грн.;
В2 - наступні витрати у незавершеному виробництві, які включають у
собівартість продукції, грн.
Нормування обігових коштів у витратах майбутніх періодів.
Норматив обігових коштів у витратах майбутніх періодів
(Нмп) обчислюють як алгебраїчну суму витрат майбутніх періодів на початок
планового періоду, витрат майбутніх періодів у плановому році та витрат
майбутніх періодів, які будуть включені в собівартість продукції планового
року, за формулою:
Нмп = Вп + Вк - Вс,                      (7)
де Вп - сума коштів, які вкладені у витрати майбутніх
періодів на початок планового року, грн; Вк - витрати майбутніх періодів,
передбачені кошторисом у плановому році, грн; Вс - витрати майбутніх періодів,
які згідно з кошторисом будуть включені в собівартість продукції у плановому
році, грн.
Нормування обігових коштів для створення запасів готової
продукції. Норматив обігових коштів для створення запасів готової продукції
(Нгп) обчислюють за формулою:
Нгп = Огп х Тгп,                              (8)
де Огп - одноденний випуск готової продукції у четвертому
кварталі планового року за виробничою собівартістю, грн.; Тгп - норма запасу
обігових коштів для готової продукції, дні.
Норма запасу обігових коштів для готової продукції (Тгп)
становить суму витрат часу на комплектування готової продукції для поставки
(Тк), часу на упакування продукції (Ту), часу на оформлення і здавання
платіжних документів у банк (Тс):
Тгп = Тк + Ту + Тс                           (9)
Сукупний норматив обігових коштів підприємства (Тс) на
плановий рік визначають додаванням нормативів за кожною статтею нормованих
обігових коштів. Порівнюючи сукупний плановий норматив обігових коштів із
фактичною їх наявністю на початок планового періоду, обчислюють обсяг приросту
(зменшення) суми обігових коштів підприємства у плановому періоді. Ці дані
використовуються для складання фінансового плану. У фінансовому плані
визначають джерела фінансування приросту нормативу обігових коштів підприємства
та напрямки використання вивільнених обігових коштів.
Розрахунок нормативів обігових коштів прямим методом
вимагає значних витрат коштів і часу. Тому ці нормативи часто використовують на
підприємстві протягом декількох років. Однак щороку обчислені прямим методом
нормативи обігових коштів коригують відповідно до змін виробничої програми
підприємства, швидкості обертання його обігових коштів тощо. Для коригування
нормативів використовують економічний метод (метод коефіцієнтів).
Визначення нормативу обігових коштів економічним методом
здійснюється у такій послідовності:
1. Нормативи обігових коштів, обчислені методом прямого
розрахунку, розподіляють на дві частини. До першої частини відносять нормативи
обігових коштів, величина яких пропорційно залежить від обсягу виробництва. До
них належать нормативи обігових коштів у запасах сировини, основних матеріалів,
купованих напівфабрикатів, допоміжних матеріалів, МШП, готової продукції. Суму
нормативів обігових коштів за цими статтями називають виробничим нормативом. До
другої частини належать нормативи обігових коштів, величина яких прямо не
залежить від обсягу виробництва. Суму нормативів за цими статтями нормованих
обігових коштів називають невиробничим нормативом. До невиробничих належать
нормативи обігових коштів у запасні частини для ремонту обладнання, нормативи
малоцінних та швидкозношуваних предметів, витрат майбутніх періодів тощо.
2. На плановий рік виробничий норматив збільшують
пропорційно до темпу зростання виробничої програми підприємства у плановому
періоді порівняно з базовим, а невиробничий норматив лише на 50 % цього темпу.
3. Отриману загальну суму обігових коштів зменшують на суму
коштів, що вивільняються внаслідок прискорення їх обертання у плановому періоді
порівняно зі звітним.
Економічний метод розрахунку нормативу обігових коштів
підприємства є простим, не вимагає значних витрат праці, однак його можна
застосувати лише на діючих підприємствах.

4. Показники ефективності використання
обігових коштів підприємства

Фінансові результати і фінансовий стан підприємства
залежать від обсягу, структури та ефективності використання його обігових
коштів. Ефективність використання обігових коштів підприємства оцінюють за
показниками, суть яких розкрито нижче.
Загальна сума обігових коштів (сума оборотного капіталу)
підприємства (3) дорівнює сумі значень другого та третього розділів активу
бухгалтерського балансу підприємства, до яких відносять оборотні активи
(запаси, дебіторська заборгованість, поточні фінансові інвестиції, грошові
кошти та їх еквіваленти тощо) та витрати майбутніх періодів.
Сума власних обігових коштів (власний оборотний капітал)
підприємства (Зел). їх визначають за даними бухгалтерського балансу
підприємства як різницю між його поточними (оборотними) активами (р. II активу + р. III активу) і поточними (короткостроковими) зобов'язаннями (р. IV пасиву -І- р. V пасиву). Сума власних обігових коштів підприємства характеризує їх
обсяг, сформований за рахунок власних фінансових ресурсів підприємства.
Швидкість обертання обігових коштів (О) характеризує
тривалість одного обороту в днях. Швидкість обертання обігових коштів
обчислюють за формулою:
О = (Зс хД) /Р,                        (10)
де Зс - середні залишки обігових коштів підприємства, грн;
Д - тривалість періоду, за яким обчислюють швидкість обер-тання обігових
коштів, днів; Р - обсяг реалізованої підприємством продукції протягом періоду,
за який визначають швидкість обертання обігових коштів, грн.
Коефіцієнт обертання обігових коштів (Ко) розраховують за
формулою:
Ко = Р / Зс                              (11)
Коефіцієнт обертання характеризує кількість обертів
обігових коштів підприємства за звітний період.
Суму вивільнення обігових коштів за рахунок прискорення їх
обертання ( Зс) визначають за
формулою:
 Зс =   О х Ро,
(12)
де    О - зміна швидкості обертання обігових коштів (у
днях) у періоді, який аналізують, порівняно з базовим або звітним періодом,
дні; Ро - одноденний обсяг реалізації продукції у періоді, який аналізують,
грн.
Суму вивільнення обігових коштів підприємства внаслідок
прискорення їх обертання у плановому періоді порівняно зі звітним визначають за
формулою:
Зс =     ОхРо = - 0,5 х (2200 / 360) =
-3,06 тис. грн    (12)
Коефіцієнт завантаження обігових коштів (Кз) визначають
діленням середніх залишків обігових коштів підприємства за певний період часу
до обсягу реалізованої за цей період часу продукції:
Кз = 3с / Р                              (13)
Коефіцієнт завантаження характеризує суму обігових коштів
на 1 грн. реалізованої підприємством продукції.
Коефіцієнт ефективності обігових коштів обчислюють діленням
прибутку підприємства від реалізації продукції за певний період часу до
середнього залишку його обігових коштів за цей же період:
Кс = П / Зс,                               (14)
де П - прибуток підприємства від реалізації продукції
(товарів, робіт, послуг) за період, який аналізують, грн.
Коефіцієнт забезпечення власними обіговими коштами (Квл)
розраховують діленням суми власних обігових коштів (Зел) на загальну суму
обігових коштів підприємства (3):
Квл = Звл / 3                           (15)
Коефіцієнт покриття (загальний коефіцієнт ліквідності
підприємства) обчислюють як відношення суми всіх поточних (оборотних) активів
до суми всіх поточних (короткострокових) зобов'язань підприємства. Коефіцієнт
покриття розраховують за даними бухгалтерського балансу підприємства за
формулою:
Кп = (р. II активу + р. III активу) / (р. IV пасиву + р. V пасиву)     (6.16)

Коефіцієнт абсолютної ліквідності (Кл), який визначають діленням
суми залишків грошових коштів та їх еквівалентів на суму поточних
(короткострокових) зобов'язань підприємства. За даними бухгалтерського балансу
коефіцієнт абсолютної ліквідності обчислюють за формулою:
Кл = (рядок 230 + рядок 240) р. II активу/ р. IV пасиву + р. V пасиву (17)
Розрахунок показників ефективності використання обігових
коштів дає змогу виявити наявні резерви зниження витрат виробництва та обігу,
підвищення рентабельності діяльності підприємства та його економічного
зростання.

alt: ФІНАНСУВАННЯ ТА ОРГАНІЗАЦІЯ ОБІГОВИХ

alt: МШП) та у виробництво (незавершене виробництво, напівфабрикати власного виробництва, витрати майбутніх періодів); - фонди обігу, які включають ту частину обігових коштів, що обслуговує процес реалізації…

alt: До сталих пасивів належать: перехідна заборгованість із заробітної плати, відрахувань у страхові фонди, до бюджету (в межах встановлених термінів їх сплати), забезпечення майбутніх витрат і…


extracted_text:
Тема
урока: «Понятие о спряжении глаголов.
Личные окончания глаголов I и II-го спряжения или «Как  Львенок и Черепаха научили детей спрягать глаголы» Цели и задачи урока:
•
Формировать
знания о новых грамматических понятиях: «спряжение глаголов» и
«типы
спряжения»;
•
Способствовать
развитию мыслительной деятельности учащихся;
•
Развивать
умение анализировать языковой материал, делать выводы и обобщения;
•
Совершенствовать
коммуникативные умения учащихся;
•
Включить
каждого ученика в активную деятельность, дать
каждому учащемуся (независимо от способностей) возможность ощутить радость
успеха в проявлении своих знаний, оценить свои достижения;
•
Способствовать
формированию коммуникативных навыков и воспитанию целеустремленности,
организованности, положительного отношения к учебе.  Тип урока: мультимедийный
урок изучения новых знаний и первичного закрепления.   Урок основан на
деятельностном методе, а также используются приемы и методы, носящие поисковый
характер

Оборудование:
•
индивидуально
– раздаточный материал (Приложение 1);*
•
распечатка
объявления с ошибками (Приложение 2);
•
иллюстрации
«Львёнок и Черепаха» (Рисунок 1-2);
•
памятки-опоры
(Приложение 3)
•
мультимедийное приложение  «Как Львенок и Черепаха
научили детей спрягать глаголы». * Синим цветом выделены гиперссылки (только на
электронном носителе)

Ход урока

На
доске иллюстрация «Львенок и Черепаха»
Рисунок 1-3.   Презентация: слайд 1. Звучит
магнитофонная запись песенки из мультфильма «Как Львёнок и Черепаха пели
песенку». На партах у детей индивидуально-раздаточный материал.  Приложение 1.

1.    Орг. момент.

Учитель:
Долгожданный
дан звонок -

Начинается урок,

Он пойдет ребятам впрок.
Ученики:
Постараюсь все понять -

Буду грамотно писать.

2.    Объявление темы урока.

Учитель:
Как
вы думаете, для чего на доске иллюстрации к мультфильму?
(Выслушивает
предположения детей)
Учитель:
(Объявление темы урока) Львенок и Черепаха
помогут разобраться нам в одном непростом вопросе русского языка - в
спряжении глаголов. Презентация: слайд 2.
Но
прежде вам предстоит отгадать загадку Большой Черепахи:

Что без меня предметы?

Лишь названья.

Но я приду - все в действие придет:                    Летит ракета, люди
строят зданья,                    И рожь в полях растет.

(В. Кондрашов)
Учитель:
О какой части речи говорится в этой загадке?
Ученики:
О
глаголе.

Проводится
игра «Спроси соседа о глаголе»
(развитие устной научной речи, карточки с вопросами учащиеся готовят друг для
друга дома) Презентация: слайд 3 3. Актуализация знаний.
§ Орфографическая
минутка

(развитие
орфографической зоркости приёмом кокографии)
Презентация: слайд 4-5.  Приложение 1 зад. 1.  Приложение 2.

Учитель:
Внимание!
Внимание!

Получено sms-послание.                    Получите распечатку
-                    Отыщите опечатку!
Абъявление

Начинаетца
запесь вкружёк знотаков рускава езыка.

Ливёнак и Чирипаха.

Учитель:
Что
странного в этом объявление?

Исправьте ошибки, объясните орфограммы.

Спишите текст, графически объясните орфограммы.

Проверьте (используется прием взаимопроверки в четверках).
§ Синтаксический разбор предложения
Учитель:
Составить
из слов предложения, изменив форму прошедшего времени глагола на
настоящее. Запишите полученное предложение, выполните синтаксический разбор
предложения, подпишите части речи. Презентация: слайд 6-7.  Приложение 1 зад. 2.

пора,
в, природе, наступила, пробуждения, жизни, весенняя

гл.            прил.     сущ.       сущ.               сущ.  п.
сущ.
Наступает
весенняя пора
пробуждения жизни в природе.

Учитель: Проверьте
(используется прием взаимопроверки в парах).

4. Наблюдение языкового материала. Выделение объектов изучения.
Анализ языкового материала.

Прослушивание
магнитофонной записи из мультфильма «Как Львёнок и Черепаха пели песенку». Презентация:
слайд 8.

Учитель: Догадались,
из какого мультфильма эта песенка?
Прочитайте
предложения, найдите в них глаголы и определите число и лицо  этих
глаголов.  Презентация: слайд 9-10.  Приложение 1 зад. 3.

Я
пою (ед. ч., 1 л.) веселую песенку: «Я на солнышке лежу (ед. ч., 1 л.)».
«Почему
ты лежишь (ед. ч., 2 л.) и поёшь (ед. ч., 2 л.)  с открытыми глазами?»
Львёнок
тоже поёт (ед. ч., 3 л.) песню Большой Черепахи: «Рядом Львёночек  лежит (ед.
ч., 3 л.)».
Мы
весело поём  (мн. ч.,  1 л.) и лежим (мн. ч.,  1 л.) на солнышке.
И
вы лежите (мн. ч., 2 л.) спокойно на горячем песке и поёте (мн. ч., 2 л.)
песенку Черепахи.
Львёнок
и Черепаха вместе поют (мн. ч., 3 л.) и лежат (мн. ч., 3 л.) на солнышке.

Учитель:
Что
вы заметили? Как изменяются глаголы?   Ученики: Глаголы
изменяются по лицам и числам.

Минутка
релаксации: Упражнение
"Загораем"
Учитель:
Представьте себе, что вы загораете на солнышке вместе с Львенком и Черепахой (отодвинуть
стул назад, вытянуть ноги вперед, сидя за партой). Поднимите ноги, держите
на весу. Ноги напряглись (можно предложить ребенку самому потрогать, какими
твердыми стали его мышцы). Напряженные ноги стали твердыми, каменными.
Опустите ноги. Они устали, а теперь отдыхают, расслабляются. Как хорошо,
приятно стало! Вдох – пауза, выдох – пауза. Аналогичное упражнение проводится
для рук.
Мы
прекрасно загораем!
Выше
ноги (руки) поднимаем!
Держим...
Держим... Напрягаем...
Загораем!
Опускаем (ноги резко опустить на пол). Ноги не напряжены, расслаблены.
Учитель:
Мы
на солнышке лежали,                                     Вместе песню
распевали.                   И составили таблицу                    Изменения
по лицам.
(Работа
в четверках, учитель параллельно составляет таблицу на доске) Презентация:
слайд 11-12. Приложение 1 зад. №4.

Составление таблицы изменения глаголов по числам и лицам
(спряжения).

I спряжение

II
  спряжение

Надписи: I спряжение и
  II спряжение появляются после вывода.

Единственное
  число

1
  л.

Я

пою

лежу

2
  л.

ТЫ

поёшь

лежишь

3
  л.

ОН(а)

поёт

лежит

Множественное
  число

1
  л.

МЫ

поём

лежим

2
  л.

ВЫ

поёте

лежите

3
  л.

ОНИ

поют

лежат

Учитель:
Выделите
личные окончания глаголов. Что вы заметили? Что общего? В чем различия?
Подчеркните
гласные, которыми различаются глаголы одного и того лица и числа. Кто может
сделать выводы?

4.   Обобщение (делают
учащиеся) Презентация: слайд 13.

Учитель:
Изменение глаголов по числам и лицам называется СПРЯЖЕНИЕМ.

У глаголов 2 типа спряжения: I спряжение и II спряжение.
По
какому признаку распределяются в русском языке глаголы по спряжениям?
Ученики:
По личным окончаниям.
5.   Осознание и запоминание.
Выполняются
1-2 упражнения из учебника, раскрывающие и уточняющие  понятие «спряжение»
глаголом.
Учитель:
Какие
глаголы относятся к I-му спряжению, а какие  ко II-му спряжению?  Обобщение
ответов учащихся в таблице. Презентация: слайд 14. Приложение 3.

I спряжение

II спряжение

Ед.
  число

1
  л.

я

-у,
  -ю

2
  л.

ты

-ёшь, -ешь

 -ишь

3
  л.

он(а)

-ёт, -ет

-ит

Мн.
  число

1
  л.

мы

-ём, -ем

-им

2
  л.

вы

-ёте, -ете

-ите

3
  л.

они

-ут, -ют

-ат, -ят

6.   Подведение итогов.       Рефлексия.

Учитель:
Как
вы теперь думаете, для чего нам понадобилась песенка Львёнка и Черепахи?
Ученики:  Помогла
узнать, что такое спряжение глаголов и т.д.
Учитель:
Совершенно
верно, наш урок был посвящён теме: «Понятие о спряжении глаголов. Личные
окончания глаголов I и II-го спряжения» Что нового  и интересного вы узнали
на уроке?
Что
запомнилось? Понравилось? Не понравилось?
Какие
трудности вам пришлось преодолеть?
Оцените
свою удовлетворённость уроком (приём «Мордашки - солнышки»).
Оцените
свою работу на уроке.
Спасибо,
вы хорошо потрудились!
 Львенок
и Черепаха дарят вам на прощание свою песню и памятки.
Презентация:
слайд 15. Приложение 3.
7. Запись домашнего задания.

1.
Проверьте, подчиняются ли такой же закономерности и другие глаголы?     Используйте
памятку. Сделайте вывод.

Приложение
1.

Индивидуальный
листок учащегося_____________________________________________
                                                                                фамилия,
имя
1.
Исправь ошибки, объясни орфограммы. Спиши текст, графически объясни орфограммы.
Проверь.
Абъявление

Начинаетца
запесь вкружёк знотаков рускава езыка.

Ливёнак и Чирипаха.
_________________________________________________________________________________
_________________________________________________________________________________
_____________________________________________________________________

2.
Составить из слов предложения, изменив
форму прошедшего времени глагола на настоящее. Запишите полученное предложение,
выполните синтаксический разбор предложения, подпишите части речи.
пора,
в, природе, наступила, пробуждения, жизни, весенняя
_________________________________________________________________________________
_________________________________________________________________________

3.
Прочитайте предложения, найдите в них
глаголы и определите число и лицо этих глаголов:
1.  Я
пою ( _ ч., _ л.) веселую песенку: «Я на солнышке лежу (__ ч., _
л.)».
2.  «Почему
ты лежишь (__ ч., _ л.) и поёшь (__ ч., _ л.)  с открытыми
глазами?»
3.  Львёнок
тоже поёт (__ ч., л.) песню Большой Черепахи: «Рядом Львёночек  лежит
(_ ч., _ л.)».
4.  Мы
весело поём  (__ ч.,  _ л.) и лежим (_ч, _ л.) на солнышке.
5.  И
вы лежите (__ ч., __л.) спокойно на горячем песке и поёте (__ ч.,
__л.)  песенку Черепахи. 6. Львёнок и Черепаха вместе поют (__ ч., __л.)
и лежат (__ ч., __л.) на солнышке.

4.  Заполни
таблицу. Сделай вывод.

Единственное
  лицо

1 л.

я

пою

лежу

2 л.

ты

3 л.

он(а)

  Множественное лицо

1 л.

мы

2 л.

вы

3 л.

они

Изменение
глаголов по лицам и числам называется_________________________________.
Глаголы
бывают______________________________________________________________.
Глаголы относятся к I или II спряжению в зависимости
от__________________________.

5.  Выразите
свое отношение к уроку. Оцените себя,

                                                      «5»               «4»
«старался»

file_name: Конспект урока русского языка.pdf

alt: Тема урока: « Понятие о спряжении глаголов

alt: Объявление темы урока.

alt: Наблюдение языкового материала

alt: Что запомнилось? Понравилось?

alt: Множественное лицо 1 л

title: Конспект урока русского языка "Понятие о спряжении глаголов"


extracted_text:
Read
the sentences and translate them into Russian.
1.     Smoking ___________to your health.
2.
It will ____________to stop smoking.
3.
Mother __________to help her sons
get along with each other.
4.
I ____________before I came home.
5.
I can't ____________a car. I
live too far from my
work.
6.
_____________in writing.
7.
Have you________________?
8.     I shall ______________best to finish the work in time.
9.     A walk in the park will _____________ you _________.
10. I
can’t __________ a dictionary when I translate texts from Russian into English.

11. My
friends are coming to a party at my house, so I have to.
12.
My grandparents every day, so they are still fit and energetic.

1.      does harm
2.      do you a lot of good
3.      did her best
4.      did the shopping
5.      do without
6.      do these exercises
7.      done your homework
8.      do my
9.      do good
10.  do without
11.  do the shopping
12.  do exercises

intro: В материалах использован учебник Enjoy English класс 7, Unite 3, section 6-7. Презентация учитывает работу на уроке в свете требований ФК ГОС, а так же есть не большой словарный диктант составленный с использованием кембриджского словаря, за основу брались примеры уровня А2, что способствует развитию активного словарного запаса обучающегося.

английский язык

group: Дисциплины

title: Словообразование  по английскому языку 7 класс


extracted_text:
Муниципальное бюджетное дошкольное образовательное
учреждение «Детский сад № 10 «Ёлочка»
города Димитровграда Ульяновской области»

«Современные технологии построения
 партнерских взаимоотношений семьи
и детского сада»

                                                        Заместитель
заведующего по УВР
                     Долгова Н.В.

г. Димитровград
Октябрь, 2021г.

Современные
технологии построения партнерских взаимоотношений семьи и детского сада
       По данным
ученых, ребёнок дошкольного возраста более всего подвержен воздействию членов
семьи. В семье ребенок получает первые навыки восприятия действительности,
учится осознавать себя полноправным представителем общества. Согласно ст. 44
Федерального закона от 29.12.2021 №273 – ФЗ «Об образовании в Российской
Федерации» родители (законные представители) имеют преимущественное право на
обучение и воспитание перед всеми другими лицами. Они обязаны заложить основы
физического, нравственного и интеллектуального развития детей. Поэтому от
согласованности действий родителей (законных представителей) и педагогов
зависит не только эффективность взаимодействия, но и качество дошкольного
образования в детском саду в целом.
       В настоящее
время педагогические коллективы ДОУ интенсивно внедряют в работу инновационные
технологии в работу с родительским сообществом. Поэтому основная
задача педагогов дошкольного учреждения  – выбрать методы и формы
организации работы с участниками образовательного процесса (детьми и родителями
(законными представителями)), инновационные педагогические технологии, которые
оптимально соответствуют поставленной цели развития.
       Современные
педагогические технологии в дошкольном образовании направлены на реализацию федеральных
государственных образовательных стандартов дошкольного образования.
       Сегодня,
мы поговорим о педагогических технологиях и их эффективном использовании педагогами
дошкольного учреждения в работе с семьёй. Вначале давайте вспомним, что же
означает сам термин «технология».
     Технология – это совокупность
приемов, применяемых в каком-либо деле, мастерстве, искусстве (толковый
словарь).
     Педагогическая
технология -
это совокупность психолого-педагогических установок, определяющих специальный
набор и компоновку форм, методов, способов, приёмов обучения, воспитательных
средств; она есть организационно - методический инструментарий педагогического
процесса (Б.Т.Лихачёв).
      Сегодня
насчитывается больше сотни  образовательных технологий. Но мне бы
хотелось затронуть лишь небольшую часть. Как вы думаете, уважаемые коллеги,
какой стиль взаимоотношений на ваш взгляд будет наиболее эффективным в работе с
родителями (законными представителями)?

Взаимодействие – это один из способов организации совместной деятельности,
осуществляемой на основании социальной перцепции и с помощью общения. Основная
цель взаимодействия ДОУ и семьи: обеспечение оптимизации преемственности
воспитания ребенка в ДОУ и семье, оказание родителям необходимой
профессиональной помощи по вопросам воспитания.
      Сотрудничество – это общение,
основанное «на равных», при котором никому из участников не принадлежит
привилегия контролировать, оценивать или указывать.

       Да, таким
образом  мы видим, что всё же одним из современных подходов к развитию взаимодействия
детского сада и семьи, педагогов и родителей являются партнерские отношения.
      Партнерство - это определенная
форма взаимодействия, сотрудничества, взаимоотношений в процессе достижения
совместно поставленных целей, в основе которых лежат следующие принципы:
Равноправие
партнеров
при принятии решений, выбор путей решения задач на основе доверия и компромисса;
Уважение и
взаимный учет
интересов, толерантность к позиции партнера;
Заинтересованность
сторон
в сотрудничестве;
Добровольность принятия взаимных
обязательств;
Ответственность
сторон
за выполнение принятых обязательств.
Каковы же Цели
и задачи?
Цели:
·
Включение родителей в
образовательный процесс ДОУ;
·
Объединение усилий по воспитанию и
обучению детей дошкольного возраста;
·
Психолого-педагогическое
просвещение родителей.
Задачи:
·
Установить партнерские отношения
семьями воспитанников;
·
Создать атмосферу взаимопонимания,
эмоциональной поддержки, общности интересов педагогов и родителей;
·
Знакомить родителей с лучшим
опытом воспитания в детском саду и семье, а также с трудностями, возникающими в
семейном и общественном воспитании детей;
·
Информировать друг друга об
актуальных задачах воспитания и обучения и о возможностях детского сада;
·
Привлечение родителей к участию в
мероприятиях организованных в детском саду.
          Выделяют две основные формы
взаимодействия ДОУ и семьи: традиционные и нетрадиционные.
       Традиционные формы общения являются проверенными
временем, используются достаточно давно, используются всеми воспитателями ДОУ,
        Нетрадиционные формы взаимодействия ДОУ и родителей – это
формы общения и деятельности, организуемые между родителями и ДОУ и
используемые с целью установления неформальных контактов с родителями.
Нетрадиционные формы более усовершенствованные (интерпретированные под современное
общество), их применение в практике не столько распространено как традиционных
форм.

Итак, рассмотрим, что же относится к традиционным формам взаимодействия?
      К традиционным формам взаимодействия ДОУ и родителей
относятся:
Родительское
собрание - это форма работы с родителями по педагогическому
просвещению.
На
родительском собрании педагог знакомит родителей с задачами, содержанием и
методами воспитания детей определенного возраста в условиях детского сада и
семьи.
         Посещение семьи ребенка
– направлено на изучение условий проживания и воспитания ребенка,
непосредственно по месту проживания семьи. Посещение заранее согласуется с
родителями и заведующей, определяется цель и время визита воспитателя. В
процессе посещения воспитатель отмечает, в каких условиях проживает ребенок,
материальное положение семьи и ее социальный статус, кто непосредственно
занимается воспитанием детей в семье и т.д.

Наглядная пропаганда – осуществляется посредством использования разнообразных видов
наглядности, что помогает воспитателю не только отвечать родителям на
интересующие их вопросы по воспитанию и развитию детей, но и показать течение
воспитательно-образовательного процесса, используемые методы, средства и приемы
воспитания. С этой целью воспитателями оформляются стенды, папки-передвижки,
буклеты и т.д.

День открытых дверей – наиболее распространенная форма работы с семьей
воспитанника, предоставляется родителям возможность познакомиться с
деятельностью ДОУ, его традициями, правилами и особенностями организации
педагогического процесса.

Беседы – проводятся индивидуально и в группе. Каждая беседы имеет
четкую цель, содержание и выводы. Цель беседы направлена на выяснение
трудностей в воспитании, содержание должно быть лаконично и понятно родителям,
выводы помогают наглядно увидеть проделанную работу. Во время беседы задача
педагога не только говорить, но и слушать родителей.

Консультации – проводятся воспитателем для группы родителей или
индивидуально. Групповые консультации проводят для группы родителей, которые
имеют схожие проблемы в воспитании, индивидуальные по конкретным вопросам,
касающимся определенного ребенка. Целью консультаций является оказание
родителям необходимой консультативной помощи в разрешении проблемных вопросов.

Родительские  конференции – направлены на осуществление обмена
опытом по вопросам семейного воспитания. Каждый родитель, желающий принять
участие в конференции, заранее готовит доклад на несколько минут по конкретной
теме, который он представляет непосредственно на конференции. Помимо родителей
и воспитателей, в конференции может принимать участие и приглашенный специалист
(логопед, психолог, дефектолог) и заведующая ДОУ. Конференции могут проводиться
как в рамках одного ДОУ, так и масштабные, включающие в себя несколько
учреждений, находящихся на территории одного района.

ПРИМЕЧАНИЕ: Формы взаимодействия ДОУ и родителей должны постоянно
меняться. Чаще всего из традиционных форм работы используются беседы и консультации.
Это связано с тем, что они легко организуемые, охватывают большое количество
родителей, позволяют обсудить вопросы как коллективно, так и лично.

А что же мы  относим к нетрадиционным формам взаимодействия?
Нетрадиционные
формы взаимодействия ДОУ и родителей:

«Круглый стол» с родителями воспитанника – представляет собой общение
родителей, воспитателей и специалистов в неформальной обстановке по наиболее
актуальным проблемам воспитания. Приглашение на «круглый стол» осуществляет
устно или письменно, с оглашением цели. Каждый родитель может принять
непосредственное участие в обсуждении или подготовить доклад.

Семейная гостиная – представляет собой альтернативу родительскому собранию, в
которой решение разнообразных педагогических задач проходит в форме свободного
общения воспитателей и родителей, которое может оканчиваться совместным
мероприятием или чаепитием.

Семейные клуб – это неформальное объединение родителей, созданное с целью
решения различных практических вопросов воспитания детей. Чаще всего семейные
клубы организуются активными родителями или воспитателями, деятельность
основана на добровольной основе. В процессе деятельности семейного клуба
родители имеют возможность не только увидеть своего ребенка со стороны, но
посмотреть, как он ведет себя в коллективе, общается со сверстниками и т.д. Тем
самым родители поучают необходимый практический опыт общения с собственными
детьми, родителями, педагогами и другими воспитанниками группы.

Вечера вопросов и ответов – представляют собой
концентрированную педагогическую информацию по различным педагогическим
вопросам, которые чаще всего носят дискуссионный характер, а ответы находят
«горячий» отклик среди родителей. Основная цель таких вечеров заключается в
расширении знаний родителей по вопросам воспитания.

Семинары для родителей – согласование между родителями и
педагогами целей и стратегий развития ребенка, формирование у родителей
представления о целях и содержании подготовки; содействие приобретению
родителями уверенности в своих силах; развитие толерантности всех членов группы
в ситуации многонациональности и различных социальных возможностей.

Семинар-практикум для родителей с целью их знакомства с детскими играми,
овладение методикой воспитания в семье, навыками конструирования, обучения
изготовления игрушек и пособий, организация развивающей среды.

Мастер-класс - это собрание, на котором родители  и воспитатели  могут
показать приемы рисования, изготовления поделок из ткани, тряпичных кукол. Мастер-класс
может быть, как теоретическим так и практическим.

Открытые занятия, Дни открытых дверей – через эту форму работы взаимодействия с
родителями можно организовать их знакомство со структурой и спецификой работы в
ДОУ, проведениями занятий в ДОУ, дают родителям возможность увидеть стиль
общения педагогов с детьми.

Презентация дошкольного учреждения в результате такой формы
родители знакомятся   с его уставом ДОУ, программой развития и коллективом
педагогов, получают полезную информацию о содержании работы с детьми, платных
услуг.

Проектная деятельность - хочется отметить, что с особым
интересом родители относятся к проектной деятельности. Данная деятельность
увлекает их и детей, погружая в мир взаимодействия и сотрудничества, создает
условия для личностного развития не только детей, но и родителей, формирует
такие качества, как ответственность, самостоятельность, инициативность.

Газеты. С целью информирования родителей о жизни в группе
выпускается газета, темы всегда разные, но актуальные.

Дискуссия является одной из форм деятельности стимулирующей
формирование коммуникативной культуры. Объектом дискуссии может быть какая-то
проблема, в которой каждый участник выражает свое мнение.

Технология портфолио дошкольника. Портфолио — это копилка
личных достижений ребенка в разнообразных видах деятельности, его успехов,
положительных эмоций, возможность еще раз пережить приятные моменты своей
жизни, это своеобразный маршрут развития ребенка.
Существует
ряд функций портфолио:
•      диагностическая
(фиксирует изменения и рост за определенный период времени),
•
содержательная (раскрывает весь спектр выполняемых работ),
•
рейтинговая (показывает диапазон умений и навыков ребенка) и др.
 Процесс
создания портфолио является своего рода педагогической технологией.  Вариантов
портфолио очень много. Содержание разделов  заполняется постепенно, в
соответствии с возможностями и достижениями дошкольника.

Таким образом, портфолио (папка личных достижений ребенка) позволяет осуществить
индивидуальный подход к каждому ребенку и вручается при выпуске из детского
сада как подарок самому ребенку и его семье.

Информационно-коммуникационные технологии. Мир, в котором
развивается современный  ребенок,  коренным образом отличается от мира, в
котором выросли мы и его родители. Это предъявляет качественно новые требования
к дошкольному воспитанию как первому звену непрерывного образования:
образования с использованием современных информационных технологий (компьютер,
интерактивная доска, планшет и др.).
Информатизация
общества ставит перед педагогами-дошкольниками – родителями новые задачи:
•      идти
в ногу со временем,
•      стать
для ребенка проводником  в мир новых технологий,
•      наставником
в выборе  компьютерных программ,
•      сформировать
основы информационной культуры его личности,
•      повысить
профессиональный уровень педагогов и компетентность родителей.

Почта доверия, Выставка семейных ценностей, Брошюры, буклеты и визитки и др.

Таким образом, все
Формы взаимодействия можно разделить на

ü
Наглядно-информационные
ü
Индивидуальные
ü
Коллективные
ü
Познавательные
ü
Информационно-аналитические
ü
Досуговые
ü
Здоровьесберегающие

             Как
говорилось раннее: «Главными
воспитателями ребенка являются родители».  И мы с вами в постоянной практике
видим, что от того, как правильно организован воспитательно-образовательный
процесс в режиме семейного воспитания ребенка, какое внимание уделяют родители
ребенку, зависит его настроение, психологическое состояние, а также состояние
физического комфорта. Основы жизни ребенка, к которому его приучают в
образовательном учреждении, должны находить каждодневную поддержку дома.

        В тоже
время, каждый педагог – творец технологии, даже если имеет дело с
заимствованиями. Создание технологии невозможно без творчества. Для педагога,
научившегося работать на технологическом уровне, всегда будет главным
ориентиром познавательный процесс в его развивающемся состоянии. Все в наших
руках, поэтому их нельзя опускать.
        Практика
показывает, что внедрение новых форм методического и психологического
сопровождения педагогами родительской общественности позволяет повысить
качество образования и улучшить взаимопонимание между семьями и дошкольным
учреждением.
          Спасибо
за внимание!

Литература:
Антипина,
Г. А. Новые
формы работы с родителями в современном ДОУ / Г. А. Антипова // Воспитатель
ДОУ. — 2011. — № 12. — С. 88—94.
Арнаутова,
Е. П. Поддержка
воспитательных ресурсов семьи — стандарт работы дошкольного образовательного
учреждения / Е. П. Арнаутова // Детский сад от А до Я. — 2015. — № 1. — С.
4—13.
Виноградова,
Н. А. Методическая
работа в ДОУ. Эффективные формы и методы : метод, пособие / Н. А. Виноградова,
Н. В. Микляева, Ю. Н. Родионова. — М. : Айрис-пресс, 2012. — 192 с.
Вместе
с семьей: пособие по взаимодействию дошкольных образовательных учреждений и
родителей / Т. Н. Доро- нова [и др.]. — 2-е изд. — М. : Просвещение, 2006. —
191 с.
Любчик,
С. А. Основные
формы организации взаимодействия ДОУ и семьи / С. А. Любчик // Управление
дошкольным образовательным учреждением. — 2013. — № 6. — С. 36—47.
Сидорова,
А. А. Взаимодействие
с семьями воспитанников в условиях реализации ФГОС ДО / А. А. Сидорова //
Управление ДОУ. — 2015. — № 2. — С. 64—84.
Федеральный
закон от 29.12.2012 № 273-ФЗ «Об образовании в Российской Федерации».
Интернет ресурс: https://spravochnick.ru/pedagogika/tradicionnye_i_netradicionnye_formy_vzaimodeystviya_doshkolnogo_obrazovatelnogo_uchrezhdeniya_s_roditelyami/

Скачано с www.znanio.ru

file_name: консультация к МО Долговой Н.В. — копия.docx

alt: Как говорилось раннее: « Главными воспитателями ребенка являются родители»

intro: Дискуссия об организации и эффективности партнерских взаимоотношений между ДОУ и родительской общественностью

другое

group: Педагогика