extracted_text:
Технологическая карта урока
Класс
4
Русский  язык
Раздел
Тема
урока: Простые и сложные предложения
Номер
урока в разделе  (теме): 1
Тип
урока: урок
открытия новых знаний, обретения новых умений и навыков.
Цель
урока:
 - Создание педагогических условий для
ознакомления учащихся с понятиями простые и сложные предложения, сформировать
представления о простых и сложных предложениях.
- Развивать умения формировать цель своей
работы и прогнозировать её результаты.
- Формировать коммуникативные умения
сотрудничать в группе, выстраивать контакт между собой и с коллективом.
 - Формировать умения следовать устным
и письменным инструкциям учителя.
 Основные понятия: простые и сложные
предложения; грамматическая основа; подлежащее и сказуемое; правила постановки
знаков препинания в сложных предложениях.
Основные методы: проблемно-поисковый,
проблемный диалог, лингвистическое исследование. Формы организации
познавательной деятельности: фронтальная, индивидуальная, парная. Межпредметные
связи: русский язык, литературное чтение, окружающий мир.
 Оборудование: мультимедийный проектор,
экран, компьютер, словари, рабочие тетради, индивидуальные карточки.
.

Предметные
  результаты

Метапредметные
  результаты

Личностные
  результаты

Различать простые и сложные предложения,
  находить грамматическую основу, применять правила правописания, знаков
  препинания (запятой) в сложных союзных и бессоюзных предложениях.

Познавательные:
  использовать
  знаково-символические средства для решения учебных задач; анализировать
  изучаемые объекты с выделением существенных признаков; отвечать на простые и
  сложные вопросы учителя, самим задавать вопросы, находить нужную информацию,
  наблюдать и делать самостоятельные простые выводы.

Регулятивные: освоение способов речевого
  общения, выполнять учебное задание в соответствии с целью; самопроверка и
  взаимопроверка; соотносить поставленную цель  и полученный результат
  деятельности; адекватно воспринимать оценку своей деятельности;
Личностные: осознание своих возможностей в
  учении и исследовании; способность адекватно судить о причинах своего успеха
  или неуспеха в индивидуальной и парной работе, связывая успехи с приложенными
  усилиями, трудолюбием.
Коммуникативные: адекватно взаимодействовать с партнером в рамках
  учебного диалога; учитывать разные мнения, договариваться и приходить к
  общему решению при работе в паре; адекватно использовать речь для
  предоставления результата.

Уметь
  самостоятельно делать выводы, осознавать сущность выполнения работы на уроке,
  оценивать результаты собственной деятельности, осознавать собственные
  достижения при освоение учебной темы, уважительно относиться к чужому мнению,
  развивать навыки сотрудничества, интерес к изучению темы.

Используемая
педагогическая технология:    ТЕХНОЛОГИЯ ПРОБЛЕМНОГО ОБУЧЕНИЯ
Образовательный
ресурс.

Дидактические
  средства

для
  учителя

для
  учащихся

Учебник
  и рабочая  тетрадь «Русский язык» 4 класс Климанова Л.Ф. , компьютер,
  интерактивная доска;

Учебник и
  рабочая  тетрадь «Русский язык» 4 класс Климанова

Характеристика
этапов урока

Этапы
урока

Дидактические
  задачи
этапа
  урока

Виды
  работ, педагогические формы, методы, приемы

Содержание
  педагогического взаимодействия

Показатели
  решения дидактических задач  (результаты)

Деятельность
  учителя

Деятельность

учащихся

Предметные

УУД

I.
Организационное
  начало
 (этап
  мотивации)

Подготовка
  учащихся к работе на уроке: мотивирование учащихся к учебной деятельности
  посредством создания эмоционально-положительной обстановки  в классе.

Рассказ

Приветствует
  учащихся, проверяет готовность класса и оборудования; эмоционально
  настраивает на учебную деятельность.
- Я рада видеть вас, и думаю, что
  сегодняшний урок принесёт не только приятное общение друг с другом, но и
  новые открытия. Пусть вам, ребята, помогут сообразительность, смекалка и те
  знания, которые вы уже приобрели. Вам предстоит активно потрудиться.
-Итак, наш девиз: «Знаем – повторяем, не знаем – узнаем!»
- Откройте тетради и запишите дату.
  Настраиваются на работу.

Слушают
  и осмысливают  речь  учителя.

Настраиваются
  на работу.
Записывают
  число, классная работа .

Личностные:
внутренняя
  готовность к выполнению нормативных требований учебной деятельности.

II.Актуализация знаний

III этап. Выявления места и причины затруднения.

Активизация
  соответствующих мыслительных операций (анализ, обобщение, классификация и
  т.д.) и познавательных процессов (внимание, память).

 мотивировать к изучению темы, стимулировать желание помочь
  исправить проблемную ситуацию.

Словарная
  работа

Диалог,
  подводящий к совместному с детьми формулированию темы урока и проблемного
  вопроса урока.

Анализ знаний учащихся, создаю проблемную ситуацию, через
  которую учащиеся смогут назвать тему урока.

- Начнем урок со словарной работы.
Словарная работа
С….бака, инж…нер, н..ябрь, тр…мвай, ар…мат, к…рабль, с…вер,
  инт…ресный , ст…лица.
- Запишите в строчку через запятую пропущенные безударные
  гласные.
- Проверка (о, е, о, а, о, о, е, е, о) Оцените себя. Что не
  получилось?
- Орфографическое чтение
- Составьте слово из первых букв данных словарных слов
  (СИНТАКСИС)
- Что такое синтаксис?
- Что такое предложение?
- Вспомните, по какому признаку предложения бывают?
а) повествовательные, вопросительные, побудительные;
б) восклицательные, невосклицательные;
в)распространенные, нераспространенные;
- Составьте предложения. ( простое, вопросительное, распростр.,
  простое восклицательное предложение, нераспростр., простое с однородными
  членами , повествов.,нераспростр.)
Молодцы. вы хорошо справились с заданием. Теперь посмотрите не
  эти предложения.

- Прочитайте предложения.
Солнце не светит и не радует лесных жителей.
Солнце не  светит, и идет дождь.
Прежде чем записать, проговорим известные нам орфограммы.
  Запишите.
- Проверьте записанные предложения со слайдом. Что вы заметили?
  (Слайд)
- Почему не поставили запятую?
- Какая проблема у нас возникла? (выяснить, нужна ли здесь
  запятая)
- В каких случаях ставится запятая? (союзы а, но, повторяющиеся
  союзы и, или)
- Проанализируйте 1 предложение. Что скажете?
- Проанализируйте 2 предложение? (знакомые правила не подходят к
  предложению)
Вывод: давайте будем искать пути решения этой проблемы.
  Достаточно ли наших знаний? (нет, нужны новые знания, которые дадут ответ на
  этот вопрос)
- Что необходимо сделать, чтобы найти ответ на этот вопрос?
  (наблюдать, сравнивать, доказывать)

Выполняют задания:

- вспоминают словарные слова, работают по инструкции учителя;

- участвуют в диалоге с учителем по теме «предложение»;
Предполагаемые ответы учащихся:
-наука, которая учит соединять слова в словосочетания и строить
  из них предложения;
-группа слов, которая выражает законченную мысль;
-по цели высказывания;
-по интонации;
-по наличию второстепенных членов;

Выполняют задания:
Со..нце (не) светит и (не) радует л..сных ж..телей.
Со..нце не  светит, и идет до..дь.

- объясняют правописание известных орфограмм;
-принимают участие
в обсуждении проблемных вопросов;
-выявляют место и причины затруднения, пути решения проблемы;

-
  способность по характерным признакам определять типы и виды предложений.
-
  умение по конкретным признакам идентифицировать   предложения.

Метапредметные

Регулятивные: самостоятельно формулировать
  задание: определять его цель, планировать алгоритм его выполнения
Познавательные:
анализировать, сравнивать различные явления
Коммуникативные:
оформлять свои мысли в устной речи

Личностные:
ценить и понимать позицию другого
Регулятивные: участвовать в обсуждении
  проблемных вопросов, формулировать собственное мнение и аргументировать его.
Оценивать правильность выполнения заданий.
Познавательные:
анализировать, сравнивать различные явления: умение определять
  круг своего незнания
Коммуникативные:
оформлять свои мысли в устной речи:

IV.  Построение проекта выхода из затруднения. Открытие
  новых знаний.
Постановка учебной задачи.

 научить различать
простое и сложное предложение

Деятельность учащихся по исследованию проблемной ситуации.
  Включаю учащихся
в обсуждение проблемных вопросов.

 Приступим. Найдите грамматическую основу первого
  предложения? – второго?
- Чем отличаются предложения?
- Вспомните, как называются предложения с одной грамматической
  основой? (простое)
- А с двумя?.......
- Какова тема урока?
- Исходя из темы сформулируем цели.
- узнать что такое сложное предложение.
– научиться различать простое предложение от сложного.
- ознакомимся с правилами правописания знаков препинания в
  сложных предложениях.
- У нас на партах листки самоконтроля. По ходу урока мы будем их
  заполнять. Критерии мы знаем.
Зеленый круг – отлично
Половинка круга - хорошо
Белый круг – надо повторить правило.
Карта самоконтроля по теме
1.
  Узнал признаки сложного предложения
2.
  Научился различать сложное предложение от простого.
3.
  Могу применять правила на письме. (запятые)
Вывод: Для чего нам нужно изучать эту тему?
( грамотно писать, расставляя знаки препинания)

Участвуют
  в обсуждении проблемных вопросов.Формулируют тему: «Простое и сложное
  предложение»
Формулируют
  цели урока.
Высказывают
  собственное мнение, аргументируя его.

Личностные:
  освоение
  личностного смысла  учения, выбор образовательного маршрута.
Регулятивные:
  самостоятельное
  планирование своей деятельности на уроке.
Познавательные:
  самостоятельно
  предполагать, какая дополнительная информация будет нужна для изучения
  незнакомого материала
анализировать,
  сравнивать различные явления.
Коммуникативные:
оформлять
  свои мысли в устной речи, понимать точку зрения другого, критично относится к
  своему мнению.

V этап.
  Реализация построенного проекта Применение новых знаний.

Цель
  -  научить
  применять знания в практическом задании; формировать умение постановки знаков
  препинания.

Реализацию
  построенного проекта в соответствии с планом.

-
  Возвращаемся к нашим предложениям, проведём исследование.
Прочитайте
  первое предложение, второе.
-
  Одинаковые ли предложения?
Докажите.
-
  Разбейте  сложное предложение на два простых. Назовите их.
-
  Могут ли они существовать друг без друга?  Почему?
(обсудите
  в паре…выражают законченную мысль, связаны по смыслу)
-
  Как на письме показана  граница этих предложений? (запятой)
Итак,
  из чего состоят сложные предложения? (из простых, которые….на письме
  отделяются запятой и связаны между собой по смыслу)
Вывод: Сложные
  предложения, состоят из простых предложений, связанных между собой по смыслу
  и они отделяются запятой (первая цель достигнута) Заполнения листа контроля.

-
  Наблюдают за предложениями
-
  Выдвигают предположения, по проблеме, обсуждают вопросы в парах.

-
  Подходят к достижению первой цели.

-
  умение работать со сложными предложениями;
-
  знание детей о сложных предложениях.

Регулятивные:
  участвовать
  в обсуждении проблемных вопросов,
давать
  самооценку своим достижениям
Познавательные: анализировать,
  сравнивать различные явления, самостоятельно делать выводы, перерабатывать
  информацию, представлять её на основе схем, алгоритмов
Коммуникативные:
  участвовать
  в диалоге; слушать и понимать других, высказывать свою точку зрения,оформлять
  свои мысли в устной речи, аргументировать свою точку зрения, понимать другую
  точку зрения, критично относиться к своему мнению

Динамическая
  пауза.

Игра  «Определи предложение по структуре» (показывают
  руками, стоя. Если предложение простое, поднимают 1 руку, а если сложное, то
  2 руки. Объясняют свой выбор)
•  Поют птицы.
• Ярко светит солнце, поют птицы.
•  Краб крабу сделал грабли.
• В долине пар белеет тонкий.
• Наступили осенние дни,  по небу поплыли серебристые
  облака.
• Ослепительно светит солнце, на реке блестит лед.

Выполняют
  упражнения по заданному алгоритму

VI этап.
  Первичное закрепление с проговариванием во внешней речи

Осознанность
  восприятия материала, первичное обобщение.

Работа
  с учебником. Стр 75 упр118.

-
  Что
  вы заметили?
-
  Определите, какое это предложение сложное или простое? Докажите.
-
  Определите границы? На письме как их показать?
-
  Чем отличается это от предыдущего сложного предложения?
Вывод: сложные
  предложения могут состоять из двух или несколько грамматических основ.
-
  Чтобы определить простое или сложное предложение,  составим  алгоритм наших
  действий.
Вывод: по этому алгоритму
  мы научимся определять простые и сложные предложения, значит вторая цель нами
  тоже достигнута.

-Работают
  с предложением.
-Выстраивают
  алгоритм работы с предложениями.
1.
  Прочитать предложение.
2.
  Найти грамматическую  основу. Для чего?
3.
  Определить сложное или простое.
4.
  Если сложное, то поставить знаки препинания.
-
  Подходят к достижению второй цели. Заполняют лист самоконтроля.

-умение
  работать с предложением;
-
  умение находить грамматическую основу;
-
  применение знаний о сложных предложениях, расстановка знаков  препинания  в
  сложных предложениях.

Личностные:
  освоение
  личностного смысла учения
Регулятивные:
  работа
  по алгоритму, самооценка
Познавательные:
  анализировать,
  сравнивать различные явления, самостоятельно делать выводы
Коммуникативные:
  сотрудничать
  в совместном решении задачи

VII этап.
  Самостоятельная работа с самопроверкой по эталону

Деятельность
  по применению новых знаний.

Поработаем
  самостоятельно. На доске.
-
  Прочитайте задание. Пользуясь алгоритмом,
определите
  простое  и сложное предложение.
-
  Запишите их.
1) Синей дымкой покрыты луга.
2) На берегу горел костёр, около костра сидели
  туристы.
3) Ранним утром мы отправились за грибами.
Проверка
  по эталону. Вывод: оцените себя.

-
  Выполняют самостоятельная работа, используя алгоритм;

-
  Осуществляют
самопроверку,
  пошагово сравнивая с эталоном.

-умение
  работать с предложением;
-
  умение находить грамматическую основу;
-
  применение знаний о сложных предложениях, расстановка знаков  препинания  в
  сложных предложениях.

Личностные:
  освоение
  личностного смысла учения
Регулятивные:
  работа
  по алгоритму, самооценка
Познавательные:
  анализировать,
  сравнивать различные явления, самостоятельно делать выводы
Коммуникативные:
  сотрудничать
  в совместном решении задачи.

VIII этап.
  Включение в систему знаний и повторения

Выполнение
  творческого задания.

Игра
  « Найди пару »

На
  столах карточки с предложениями, составьте из них сложные предложения,
  работая в парах.
Наступила золотая осень. На осинках поредела листва.
Идёт мелкий дождь. Мокрая листва не шуршит под
  ногами.
Была вьюга. Дул яростный ветер.
Проверка.
  Чем отличаются на письме сложные предложения от простых?
Вывод:
  научились ставить запятые? Третья цель достигнута.( листки контроля)
Оцените
  работу вашей пары.

-
  Выполняют творческое задание, обсуждают, советуются, отстаивают своё мнение.

-умение
  работать с предложением;
-
  умение находить грамматическую основу;
-
  применение знаний о сложных предложениях, расстановка знаков  препинания  в
  сложных предложениях.

Личностные:
  освоение
  личностного смысла учения
Регулятивные:
  работа
  по алгоритму, самооценка
Познавательные:
  анализировать,
  сравнивать различные явления, самостоятельно делать выводы
Коммуникативные:
  сотрудничать
  в совместном решении задачи.

IХ.  Подведение
  итогов занятия.  Рефлексия

Организовать
  рефлексию деятельности.

Повторить
  и закрепить знания, полученные на уроке.

Диалог
  учителя с детьми.

- Вернемся к началу урока.
- Как называется тема нашего урока?
На уроке по теме «Простые и сложные предложения »

Я узнал (а), что…
Теперь я могу…
Мне понравилось…
Я хотел(а) бы еще узнать…

- У вас на партах лежат кружочки красного, желтого и
  зеленого цвета
Зеленый - Тема понятна,
  затруднений нет.
Желтый - Тема понятна,
  но надо ещё потренироваться.
Красный - Остались
  затруднения, нужна консультация.
 Молодцы!

 Отвечают
  на вопросы учителя, показывают сигнальную карточку.

-
  умение формулировать выводы о достижении поставленных целей деятельности.

Регулятивные:
-опыт
  оценивать работу на уроке совместно с учителем (самостоятельно).
Коммуникативные:

-способность строить
  монологическое высказывание;
Познавательные:
-
  способность обобщать  знания и формулировать  выводы, полученные   в ходе
  различных мыслительных операций и способов действий  с изучаемыми объектами
  окружающего мира.

Х.
  Информация о домашнем задании

Инструктаж
  по  выполнению задания

Итоговое
  высказывание учителя

-
  Дома расскажите, о чём мы говорили на нашем уроке, выучите правило и
  словарные слова. Стр. 76 упр. 121

-
  Спасибо за работу!

Коммуникативные:
-
  способность строить монологическое высказывание на заданную тему;
Личностные:
-опыт
  общения с  людьми в развитие  темы урока, расширяя свои представления  о
  простых и  сложных предложениях.

file_name: Технологическая карта урока ПРОСТЫЕ И СЛОЖНЫЕ ПРЕДЛОЖЕНИЯ .doc

alt: Технологическая карта урока Класс 4

alt: Коммуникативные: адекватно взаимодействовать с партнером в рамках учебного диалога; учитывать разные мнения, договариваться и приходить к общему решению при работе в паре; адекватно использовать речь…

alt: Вам предстоит активно потрудиться

alt: Объясняют свой выбор) • Поют птицы

alt: I Х. Подведение итогов занятия

title: Технологическая карта урока русского языка "Простые предложения"


extracted_text:
Дополнительная общеобразовательная
общеразвивающая программа
естественно - научного направления
«Эколог - исследователь»
Возраст учащихся:9-11 лет
Срок реализации: 9 месяцев

г. Кемерово, 2021

Содержание
Раздел №1. «Комплекс основных
характеристик программы»……………..…………3
1.1. Пояснительная
записка………………………………………………………….…...3
1.2. Цель и задачи
программы………………………………………………………..…..4
1.3. Содержание
программы……………………………………………….……………..5
1.4. Ожидаемые
результаты……………………………………………………..………..6
Раздел №2. «Комплекс
организационно-педагогических условий»…….……………7
2.1. Календарный учебный
план……………………………………………….………..7
2.2. Условия реализации
программы………………………………………..…….…….8
2.3. Формы аттестации………………………………………………………..….………8
2.4. Оценочные материалы……………………………………………………..….…….8
2.5. Методические
материалы…………………………………………………...………8
2.6. Список литературы…………………………………………………………….……...9

Раздел 1.
Комплекс основных характеристик программы
1.1.
Пояснительная записка

 «В настоящее время воспитание будущих поколений самым тесным,
если не сказать решающим, образом связано с модернизацией системы образования.
Стратегический приоритет политики в сфере детства – это формирование и развитие
ценностей здорового образа жизни. Разумеется, этот вопрос касается всех
участников образовательного процесса, в данном случае речь идёт о формирование
экологической культуры школьников. Особое внимание все образовательные
программы данного профиля должны уделить улучшению подготовки учащихся
по экологии, защите окружающей среды» .
Дополнительная
общеобразовательная общеразвивающая программа «Эколог- исследователь» является
программой естественно-научной направленности. Стартовый уровень
программы.
Дополнительная общеобразовательная общеразвивающая программа
естественнонаучной направленности «Эколог - исследователь»  разработана
согласно нормативным документам, регламентирующих образовательную деятельность
в системе дополнительного образования:
·        Закон «Об образовании в Российской Федерации» от 29 декабря 2012
г.        № 273-ФЗ;
·     Приказ
Министерства просвещения РФ от 9 ноября 2018 г. № 196 «Обутверждении порядка
организации и осуществления образовательной деятельности по дополнительным
общеобразовательным программам»;
·
Приказ Минпросвещения России от 30
сентября 2020 г. № 533 «О внесении изменений в Порядок организации и
осуществления образовательной деятельности по дополнительным
общеобразовательным программам, утвержденный приказом Министерства просвещения
России от   9 ноября 2018 г. № 196»;
·
Концепция развития дополнительного
образования детей (Распоряжение Правительства РФ от 4 сентября 2014 г. №
1726-р);
·
Письмо Министерства образования и науки
РФ от 18.11.2015 № 09-3242 «Методические рекомендации по проектированию
дополнительных общеразвивающих программ (включая разноуровневые программы);
·
 Постановление Государственного
санитарного врача РФ от 28.09.2020 г. СП 2.4. 3648-20
«Санитарно-эпидемиологические требования к организациям воспитания и обучения,
отдыха и оздоровления детей и молодежи»
·
 Федеральный проект «Успех каждого
ребенка» (протокол заседания проектного комитета по национальному проекту
«Образование» от 07 декабря 2018 г. № 3);
·
 Стратегия развития воспитания в
Российской Федерации на период до 2025года, (Распоряжение Правительства
Российской Федерации от 29 мая 2015 г. №996-р);
·     Устав МБОУ «СОШ № 70» г. Кемерово и локальные акты учреждения.

           Новизна
данного курса состоит в том, что теоретические знания и практические навыки,
получаемые учащимися находят свое воплощение в проектных и исследовательских
работах. Практическая направленность является одним из ключевых принципов
проектирования экологического образования. Любой проект направлен на получение
вполне конкретного запланированного результата. Структура курса направлена на
выполнение работ  по принципу «от простого – к сложному».
            Актуальность
программы заключается в том, чтобы дети и подростки не бездумно смотрели на
природу, а видели и понимали природные явления и связь между ними; могли объяснить,
почему происходит изменение в разное время года. На
сегодняшний день очень актуален вопрос воспитания школьника не просто
познающего природу, а юного исследователя, способного увидеть новые грани
обыденных явлений и фактов, раздвинуть привычные рубежи человеческих знаний,
преобразовывающего окружающий мир. Программа способствует формированию активной
жизненной позиции обучаемых, что предполагает гармоничное сочетание таких
качеств, как самопознание, самореализация, творческое саморазвитие. Практические
и  экологические
исследования дают, учащимся богатейший материал, который успешно используется
на конференциях, конкурсах.
            Педагогическая
целесообразность. В рамках программы  обеспечено сочетание различных видов
познавательной деятельности, где  востребованы  практически любые способности
ребёнка, что открывает новые возможности для создания интереса учащегося,
как  к индивидуальной деятельности, так и к коллективной. Программа эффективна
для развития у детей экологического сознания и культуры, навыков
правильного поведения в природе, введение нового теоретического материала,
которое вызвано требованиями творческой практики и познавательной активности.
Обучающийся должен уметь сам увидеть проблемы, выделить предмет и объект исследования,
сформулировать гипотезу. Поставить цель исследования и сформулировать задачи,
подобрать методику исследования, материалы и оборудование для проведения
работы. Приобретённые, новые знания теории помогут ему в процессе решения этой
задачи. Данный подход позволяет на занятиях сохранить высокий творческий тонус
при обращении к теории и ведет к более глубокому её усвоению, развитию
компетентностей в практике научного исследования. Развивается творческая
деятельность и креативное мышление у учащихся, что способствует формированию
активной жизненной позиции.

 Отличительные особенности программы: Отличие данной программы в том, что дети
знакомятся и исследуют экологические проблемы своего края . Все образовательные
блоки программы предусматривают не только усвоение теоретических знаний, но
прежде всего формирование практических навыков. Выполнение практических заданий
способствует развитию у детей творческих способностей и наблюдательности,
умению проявлять личное отношение к сохранению окружающей среды, активную
жизненную позицию как гражданина своей Родины. Данная программа ориентирует
преподавателя на развитие у школьников знаний об экологии своей малой родины,
на формирование экологического сознания учащихся через познание экологического
состояния природы той местности, где они живут.
     Адресат программы: обучение по
программе осуществляется с детьми от 9 до 11 лет. Воспитанники в
этом возрасте имеют необходимый запас биологических и географических знаний, на
основе которых построены занятия курса. В данном контексте программа является
компенсаторно-развивающей, предусматривает подготовку обучающихся до базового уровня,
необходимого для усвоения предметного материала, в том числе научную подготовку
по кругу вопросов, связанных с рациональным природопользованием и охраной
окружающей среды.

Сроки реализации программы: срок реализации – 9 месяцев, запланированное
количество часов для реализации программы – 34 часа.

 Форма обучения:
очная.

 Режим занятий:
1 раза в неделю по 1 часу.

1.2. Цели и задачи программы.
   Цель программы: содействие в передаче
комплекса знаний, умений и навыков о природе родного  края;  формирование
творчески развитой личности ребенка путем совершенствования знаний и умений,
формирования навыков на уровне практического применения.

Задачи:
1.      Познакомить
обучающихся с природой родного села, района, ее экологическим состоянием;
2.      Познакомить
с методиками и выработать навыки исследовательской деятельности в природе;
3.      Выработать
умения давать оценку экологического состояния экосистемы;
4.      Сформировать
потребность в природоохранной деятельности посредством проведения экологических
акций;
5.      Научить
 новым педагогическим технологиям - проектированию и исследовательской
деятельности.

1.3.
Содержание программы
1.Природа нашей местности 14
часов (4 часа теории, 2 часа практики)
Вводный
инструктаж по технике безопасности при проведении замятий. Предмет и задачи
курса «Эколог-исследователь. Особенности природы ж.р.Кедровка, его богатство и
разнообразие, географическое положение , внутренние воды, растительный и
животный мир.
Практические
занятия:
1.      Изучение
и описание географическое положение ж.р.Кедровка.

  2.  Воздушная оболочка нашей местности 2 часа
(1 часа теории, 1 часа практики)
Строение воздушной оболочки Земли. Характеристика климата своей
местности.

Практические
занятия:

1.
Практическая работа «Характеристика
климата своей местности».

3.Растительные богатства села 4 часа (2 часа
теории, 2 часа практики)
Введение «Растительные богатства ». Изучение видового состава растений
в окрестностях.
Практические
занятия:
1.      Изучение
видового состава растений в окрестностях .

4.Агроклиматические ресурсы села 4 часов ( 2 часа
теории, 2 часа практики)
Понятие
почвы, ее свойств. Плодородие.
Практические
занятия:
1.      Исследование
механического состава различных типов почв.

5.Водные ресурсы села 4 часа (2 часа
теории, 2 часа практики)
Общая
характеристика водных экосистем. Изучение характеристики экосистем.
Практические
занятия:
1.      Изучение
характеристики экосистем.

6.Антропогенное влияние на природу
села 2
часа (2 часа теории).
Виды
и особенности антропогенного воздействия.

7.Радиационное загрязнение окружающей среды 4 часа(2часа
теории, 2 часа практики)
Понятие радиации, её виды. Влияние солнечной
радиации на живые организмы.
Практические
занятия:

1. Влияние солнечной радиации на живые организмы.
8. Качество окружающей среды и здоровье человека  4 часа (2 часа
теории, 2часа практики)
Общее понимание
здоровья. Загрязнение среды и возможные
нарушения здоровья человека.
Практические
занятия:
1.      Определение влияния образа жизни на состояние здоровья.

9. Современные проблемы охраны природы 4 часа (2 часа теории, 2часа
практики)

Природа Земли – источник материальных ресурсов человечества. Современные
проблемы охраны природы.
Практические
занятия:
1.      Практическая
работа: «Проведение социологических опросов по проблемам окружающей среды»
1.4.
Ожидаемые результаты
В рамках программы “Эколог- исследователь” в
качестве основных планируемых результатов будут у детей сформированы следующие
умения и навыки:
   1.Предметные
результаты
1.      Обучающиеся
 познакомились природой родного села, района, ее экологическим состоянием;
2.      Ознакомились
с методиками исследовательской деятельности в природе;
3.      Выработали
умения давать оценку экологического состояния экосистемы;
4.      Сформировалась
 потребность в природоохранной деятельности посредством проведения
экологических акций;
5.      Научились
новым педагогическим технологиям - проектированию и исследовательской
деятельности

      2.Личностные
результаты
1.      Сформированы коммуникативные компетентности в общении
и сотрудничестве со сверстниками. Сформировано осознанное, уважительное и
доброжелательное отношение к другому человеку, его мнению.
2.
Развиты потребности в умственных
впечатлениях, познавательная активность и любознательность, интеллектуальные
умения (анализировать, сравнивать, доказывать, строить рассуждения, делать
выводы, прогнозировать последствия и др.).
3.
Сформировано ответственное
отношения к учению, готовность и способность, обучающихся к саморазвитию и
самообразованию на основе мотивации к обучению и познанию.
4.      Освоены правила поведения в природной
среде, роль обучающихся в пропаганде природоохранных знаний;
сформировано проявление желания и стремления улучшать состояние окружающей
среды в своей местности.

 3.Метапредметные
результаты
1.
Развита
мотивация к практической  деятельности, потребности в саморазвитии,
самостоятельности, ответственности, активности, аккуратности.
2.
Умеют соотносить свои
действия с планируемыми результатами, осуществлять контроль своей деятельности
в процессе достижения результата, определять способы действий в рамках
предложенных условий и требований, корректировать свои действия в соответствии
с изменяющейся ситуацией.
3.
Сформированы универсальные учебные действия.
4.
Умеют оценивать
правильность выполнения учебной задачи, собственные возможности её решения;
умеют донести свою позицию до других: оформлять свою мысль в устной и
письменной речи (на уровне предложения или небольшого текста). Слушать и понимать
речь других.

Раздел 2. Комплекс
организационно-педагогических условий.
2.1. Календарно-учебный график

№ п/п

Разделы и темы

Количество часов

Формы контроля

Всего

Теория

Практика

1.Природа нашей
  местности (6 часов)

1

Вводный
  инструктаж по ТБ при проведении занятий. Предмет и задачи курса «Эколог-исследователь».

2

2

Индивидуальный опрос, тестирование,
оформление дневников наблюдения и экологической
  практики, отчет о работе

2

Особенности
  природы ж.р.Кедровка, ее богатство и разнообразие, географическое положение,
  внутренние воды, растительный и животный мир.

4

2

2

2. Воздушная оболочка нашей местности (4 часа)

Индивидуальный опрос, тестирование,
отчет о работе

3.

Строение воздушной оболочки Земли. Характеристика климата своей
  местности.

2

1

1

3.Растительные богатства села (4 часа)

4.

Введение «Растительные богатства ». Изучение
  видового состава растений в окрестностях .

4

2

2

Тестирование,
собеседование, индивидуальный опрос,
отчет о работе

4.Агроклиматические
  ресурсы села (4 часа)

5.

Понятие почвы, ее
  свойства. Плодородие. Исследование механического состава различных типов
  почв.

4

2

2

Тестирование,
собеседование, индивидуальный опрос, отчет о
  работе.

5.Водные ресурсы
  села (4 часа)

Тестирование,
собеседование, индивидуальный опрос, отчет о
  работе.

6.

Общая характеристика
  водных экосистем. Изучение характеристики экосистем.

4

2

2

6.Антропогенное
  влияние на природу села (2 часа)

7.

Виды
  и особенности антропогенного воздействия.

2

2

Опрос, беседа.

7.Радиационное
  загрязнение окружающей среды (4часа)

8.

Понятие радиации, её виды. Влияние солнечной
  радиации на живые организмы.

4

2

2

Тестирование,
собеседование, индивидуальный опрос, отчет о
  работе,
зачет.

8.Качество окружающей среды и здоровье человека (4 часа)

21.

Общее
  понимание здоровья. Загрязнение среды и возможные нарушения здоровья человека.

4

2

2

Тестирование,
собеседование, индивидуальный опрос, отчет о
  работе.

9.Современные проблемы охраны природы (4 часа)

24.

Природа Земли – источник материальных ресурсов человечества. Современные
  проблемы охраны природы.

4

2

2

Тестирование,
собеседование, индивидуальный опрос, отчет о
  работе.

Всего

34

19

15

2.2. Условия
реализации программы
1.
Кабинет для занятий кружка.
2.
Шкаф для хранения таблиц, дисков, пособий, справочных материалов.
3.
 Сканер, принтер. Компьютеры, с установленным программным обеспечением.
4.
Оборудование по биологии (микроскоп, различные виды луп, ёмкости для
сбора материала, пипетки, скальпели, стекла покровные и предметные, термометр
для воды и воздуха, чашки Петри, лабораторные иглы).
5.
Бумага для принтера, СД – диски, папки для бумаг, канцелярские
принадлежности.
6.
Наглядные пособия (гербарии растений,
коллекции семян, макеты растений и животных, чучела птиц).
7.
Иллюстративный материал (таблицы,
фотоматериалы, рисунки).
8.
Канцелярские принадлежности (ручки, карандаши,
клей, тетради).
9.
Компьютерные презентации по  темам программы.
10.
Информационный материал к темам программы.
11.
Видеофильмы по экологии.
12.
Энциклопедии по экологии.
13.
Раздаточный материал (карточки, таблички с алгоритмами выполнения
заданий).
14.
Методические пособия (тесты по темам, задания, опросники)
15.
Правила поведения в природе.

2.3. Формы аттестации:
Формы и способы проверки результата –
тестирование, зачёты, защита проектов, опрос, открытое занятие. Текущий
контроль осуществляется в ходе собеседования перед экскурсиями и
практическими работами, в ходе индивидуального опроса в процессе проведения
занятий и в виде отчета обучающихся
по оформлению дневников наблюдений и проектов.
Итоговый контроль
предполагает обязательный отчет  учащихся по выполненным творческим работам
исследовательского характера, итоговое
тестирование.

2.4. Оценочные
материалы
·
          задание – викторины;
·
кроссворды;
·
тематические задания.

2.5. Методические материалы
Методы обучения: словесный -
беседа, анализ текста, объяснение, рассказ, работа с книгой, наглядный –
демонстрация картин, видеоматериалов, иллюстраций, показ (исполнение)
педагогом, работа по образцу; практический – наблюдение, практические задания,
упражнения,  метод  проблемного  обучения  –  поисковые  или  эвристические
методы, методы
проектного обучения,
исследовательские методы.
Методы воспитания: методы
формирования сознания (методы убеждения) объяснение, рассказ, беседа, диспут,
пример. Методы организации деятельности и формирования опыта поведения –
приучение, педагогическое требование, упражнение, общественное мнение,
воспитывающие ситуации. Методы стимулирования поведения и деятельности –
поощрение (выражение положительной оценки, признание качеств и поступков) и
наказание (осуждение действий и поступков, противоречащих нормам поведения). В процессе
обучения ребята видят закономерности окружающего мира и идут по естественным
законам природы и жизни. Моделируя различные схемы, выполняя творческие
задания, дети вникают в естественные законы природы, учатся видеть прекрасное и
дорогое в жизни, и во всем окружающем.
Описание применяемых педагогических
технологий: Средствами эффективного усвоения программы курса
являются игры, творческие задания, опыты и практические занятия,
создание экологических проектов, изготовление поделок из природных материалов,
экскурсии и прогулки в природу, моделирование, разработка и
создание экознаков,  экологические акции, знакомство с определителями, гербаризация, составление памяток. Предполагаются различные формы привлечения семьи к
совместной экологической деятельности: семейные экологические домашние задания,
участие в работах на пришкольном участке, в
проведении общешкольной Недели экологии, участие в организации праздников и в выполнении летних заданий.

2.6.
Список литературы.

1.      Ашихмина Т.Я.
Школьный экологический мониторинг/ Под ред. Ашихминой Т.Я. – М.: «Агар», 2000.
2.
Голиков В.И. Фауна Кубани: видовой
состав и экология. Учебное пособие - Краснодар: Издательство «Традиция», 2007 г.
3.
Ерманова М.А. Основы экологии. ООО
«Издательский дом Литера», Санкт – Петербург, 2013 г.
4.
Колесников С.И. Экология.
Учебно-методическое пособие, Ростов н /Д: Легион, 2016г.
5.      С.А.
Литвинская, А.П. Тильба, Р.Г. Филимонова. Редкие и исчезающие растения Кубани.
Краснодар: Книжное изд-во, 2000 г.
6.      Методика
рекогносцировочного обследования малых водоемов: Методическое пособие/
Богомолов А.С., Засадько Д.Н. – М.: Экосистема, 1998.
7.      Муравьев Оценка
экологического состояния природно-антропогенного комплекса: Учебно-методическое
пособие. 2-е изд., перераб. и доп. – СПб: Крисмас+, 2000.
8.      Муравьев А.Г.,
Каррыев Б.Б., Ляндзберг А.Р. Оценка экологического состояния почвы:
Практическое руководство / Под ред.  А.Г. Муравьева. – СПб.: Крисмас+, 1999.
9.
Методическое пособие по полевой
экологии (для учителей и педагогов дополнительного образования) Экологические
исследования школьников в природе. Ассоциация «Экосистема» Московский полевой
учебный центр «Экосистема», 2015 г.
10.  Эко Гид: Путеводитель по экосистемам. Компьютерные атласы –
определители объектов природы России. Ассоциация «Экосистема» Московский
полевой учебный центр «Экосистема», 2010 г.
11.  [Электронный ресурс].
Официальный сайт ttp://www.kremlin.ru/transcripts/messages

Скачано с www.znanio.ru

file_name: эколог - исследователь.docx

alt: Выработать умения давать оценку экологического состояния экосистемы; 2

экология

group: Дисциплины

title: Дополнительная общеобразовательная  общеразвивающая программа    «Эколог - исследователь»


extracted_text:
Сценарий областного фестиваля
«Театральные витражи»
2015-2016
Ведущий:   Монологи,
разговоры,
Каждый раз, как в
первый раз.
"Мир - театр,
мы в нем - актеры";
Вечно сцена манит
нас.
Жили-были поживали
Маски пестрою
семьей.
Их, бывало,
примеряли
И разбойник, и
герой.
Наши маски - ваши
лица,
Присмотритесь,
господа!
В них сумеют
отразиться,
Ваши радость и
беда.
        Наши маски
- ваши лица,
        Так
давайте  ж  веселиться -
         Чтобы
горе - не беда!
-Мы
рады приветствовать Вас всех сегодня в стенах нашего учебного заведения и
открываем 7 областной фестиваль студенческого творчества «Театральные витражи».
Вдохновительницей первого фестиваля была Борисова Лариса Николаевна,
преподаватель «Дзержинского педагогического колледжа». Поприветствуем ее в этом
зале.

-
А сейчас слово для приветствия наших конкурсантов предоставляется… (выступление
администрации)

-Давайте
поприветствуем многоуважаемых членов жюри:
1.Заместитель
директора  по досугу «Культурно-туристического комплекса «Усадьба Авдотьи
Лапшиной» и руководитель театрального коллектива….Панчина Юлия Владимировна
2.Заведующая
организационно-аналитическим отделом Досугового Центра «Метеор» и режиссер
театра «Радость» Дома культуры микрорайона «Северный» Бахарева Лидия Викторовна
4.
Общественный помощник, уполномоченный по правам ребенка в Нижегородской области
Захарова Светлана Васильевна

Театр – это мысли
свободный полет,
Театр - здесь
фантазия щедро цветет.
В театре сердец
расплавляется лед.
-
Кто же не знаком с вечной историей любви Золушки. После Шарля Перро  многих
писателей, поэтов, художников вдохновил сюжет. Сегодня мы предлагаем открыть
наш фестиваль Театральный коллектив «Вдохновение» «Нижегородского Губернского
колледжа», который подарит нам свое видение произведения Леонида Филатова «Золушка
до… и после…».
-
Спасибо коллективу «Вдохновение». Кто не мечтал  с детства о том, чтобы любое
желание исполнялось и  хотелось бы, чтобы «по- щучьему велению»… Именно так и
называется мюзикл Театральной студии «Чайка» «Лукояновского педагогического
колледжа имени Алексея Максимовича Горького» автором которого является
Станислав Константинович Горковенко «По-щучьему велению». Давайте вспомним. Как это все начиналось. Внимание – на экран…(демонстрация
фрагмента витражей 2009-2010 года) Встречаем театральную студию
«Вдохновение»…
- Театр - здесь
мечта и реальность слились.
Театр - здесь все
помыслы тянутся ввысь.
Театр - и работа,
и дом, где живем,
Театр - здесь себя
до конца отдаем

-
Мы сегодня уже упоминали об основателях традиции нашего студенческого фестиваля
«Дзержинском педагогическом колледже». Итак, мы приглашаем на сцену
Литературно-музыкальный клуб «Лира» с  их театральными витражами - фрагментами
замечательных спектаклей коллектива.
-
 А сейчас приглашаем последний коллектив  для участия в фестивале.  Мы
приглашаем на сцену Театральную студию «Дебют», «Городецкого Губернского
колледжа», со  спектаклем «Сказание о земле Городецкой». Пока готовится следующий коллектив, внимание на экран…(
фрагменты витражей прежних лет)

-
Просим жюри подвести итоги конкурса …( награждение коллективов)

-
Приглашаем  на сцену всех участников фестиваля и их руководителей,
поприветствуем их…..

-
На этом наш фестиваль закрывается, а мы прощаемся с вами до новых встреч в
следующем году.

file_name: Сценарий областного фестиваля 2015-2016.doc

alt: Сценарий областного фестиваля «Театральные витражи» 201 5 -201 6

title: Сценарий областного фестиваля  студенческого творчества "Театральные витражи"


extracted_text:
Картотека
игр
на развитие навыка
звукового анализа слова

Цепочка слов.

 Цель.
  Упражнять детей в определении первого и последнего звука
в словах.
 Оборудование. Карточки с предметными
  картинками.
Ход
  игры. Играют 4-6
  детей. У каждого ребенка по 6 карточек. Начинает выкладывать цепочку
  логопед.  Следующую картинку кладет ребенок, у которого название
  изображенного предмета начинается с того звука, каким кончается слово -
  название первого предмета.  Выигравшим считается тот, кто первым выложит все
  свои карточки.

Найди место звука в слове.

Цель. Упражнять детей в нахождении
  места звука в слове.
 Оборудование. Карточки  со
  схемами  расположения места  звука в словах.
 Ход игры. Каждый ребенок получает
  карточку.  Логопед показывает картинки и называет слова. Если заданный звук
  слышится в начале слова, надо поставить фишку в первую клеточку. Если звук
  слышится  в середине слова, фишку надо поставить во вторую клеточку. Если
  звук в конце слова слова,  фишку  ставят в третью клеточку. Победил тот, кто
  не допустил ошибок.

Найди
  пару.
Цель.  Упражнять детей в подборе слов,
  отличающихся друг от друга одним звуком. Развивать фонематический слух.
Оборудование. Звуковые  часы, набор
  предметных картинок,  слова -паронимы.
 Ход игры. Логопед помещает на часах 6
  картинок.  Например, коса - коса, ком-дом,  мак- рак. Детям предлагается
  найти картинки с предметами, названия которых звучат сходно и отличаются
  только одним звуком. Каким? Ребенок, которым первым нашел эти слова,
  передвигает стрелки на картинки. Дети находят все  три пары слов.
  Игру можно повторить, заменив картинки новыми парами (бочка-почка,
  тачка-дачка,  майка-чайка).

Включи  телевизор.
 Цель.
  Упражнять детей в определении первого или последнего звука в словах, в
  составлении слов из выделенных звуков, упражнять в чтении слов (как
  усложненный вариант).
Оборудование.
  Пособие  " Телевизор",  предметные картинки и карточки с  буквами,
  картинки для телеэкрана.
 Ход
  игры. Логопед объясняет детям: "Чтобы включить наш телевизор,  и увидеть
  изображение на его экране, нужно определить первый звук в словах-названиях предметов, помещенных в верхнем
  кармашке.  11о этим звукам вы составите новое  слово. Если слово будет
  составлено правильно,  на экране появится соответствующий предмет.
например: матрешка, аист,
  кот - МАК. Картинка  "мак" появляется на экране.
Выделенный звук можно
  обозначить соответствующей буквой и прочитать.

Домики.
Цель.  Развитие умения дифференцировать сходные
  звуки, находить место звука в слове.
Оборудование. Набор предметных картинок, названия
  которых начинаются с  оппозиционных звуков,  2 домика,  в каждом
  домике 3 кармана (начало,  середина, конец слова).
 Ход игры. Ребенок берет картинку, называет ее,  определяет наличие  звука (например;
  Ч или Щ),  его место в слове,  вставляет картинку в соответствующий кармашек.
  За правильно выполненное задание насчитываются очки.

Рыболов.
Цель. Развитие умения устанавливать место звука в
  слове.
Оборудование. Малые предметные картинки с
  металлической скрепкой, удочка,  карточки - схемы (начало,  середина, конец
  слова) на каждого ребенка.
Ход игры. "Поймать" слово,   определить
  место звука в слове и поместить картинку в соответствующее окошко. Дети по
  очереди выполняют действия.

Игра-перфокарта «закрась окошечко, где живет звук»

Цель:
определение места звука в слове
  (начало, середина, кон слова) по представлению.
Описание
  игры.   Для   игры   изготавливают
  папки-перфокарты, которых  помещают  по три  картинки,  под  каждой
  вырезают  по т отверстия — «окошечки» для звуков. В правом углу перфокарты да
  изображение буквы.
Ход
  игры. Играет несколько человек,
  не больше, чем имеет перфокарт. Играющие берут себе по одной перфокарте и,
  ориентируясь на букву, определяют место соответствующего звука названии
  каждой картинки: находят каждому звуку его «квартир в доме, состоящем из трех
  квартир-отверстий. Найденное место закрашивается. Ведущий проверяет
  правильность выполнения задания и разрешает взять следующую перфокарту.
  Выигрывает те, кто проанализировал правильно большее количество перфокарт.

«Каждому звуку - свою комнату»
Цель:
  научить проводить полный звуковой анализ слова с опорой на звуковую схему и
  фишки.
Ход
  игры. Играющие получают домики с одинаковым количеством окошек. В домики
  должны поселиться жильцы — «слова», причем каждый звук хочет жить в отдельной
  комнате. Дети подсчитывают количество окошек в домике и делают вывод, сколько
  звуков должно быть в слове. Затем ведущий произносит слово, а играющие
  называют каждый звук отдельно и выкладывают фишки на окошки дома — «заселяют
  звуки». В начале обучения ведущий говорит только подходящие для заселения
  слова, то есть такие, в которых будет столько звуков, сколько окошек в
  домике. На последующих этапах можно сказать слово, не подлежащее «заселению»
  в данный домик, и дети путем анализа убеждаются в ошибке. Такого жильца
  отправляют жить на другую улицу, где живут слова с другим количеством звуков.

«Сколько комнат в квартире?»
Цель:
  научить определять количество звуков в словах без опоры на готовую схему при
  помощи фишек.
Ход
  игры. Для игры применяют домики для слов, но без окошек-схем. У каждого
  играющего по одному такому домику, а также несколько фишек и набор цифр: 3,
  4, 5, 6. У ведущего — предметные картинки. Он показывает картинку, дети
  выкладывают в домике окна-фишки по количеству звуков, а затем выставляют
  соответствующую цифру. Потом фишки убираются из домика, ведущий показывает
  следующую картинку, дети опять анализируют слово. В конце игры нужно,
  опираясь на цифры, постараться вспомнить, какие предлагались картинки для
  анализа. Можно попросить подобрать свои слова с тем же количеством звуков.

«Длинные и короткие слова»
Цель:
  научить определять с помощью вспомогательных средств количество звуков в
  словах.
Ход
  игры. Ведущий произносит вслух слово, а ребенок называет его по звукам и
  одновременно освобождает окошечки звуковой линейки. Затем подсчитывает
  количество окошечек и отвечает, сколько звуков в данном слове. Так же
  анализирует следующее слово   и   делает  вывод,   какое  слово  длиннее,
  какое   —   короче.

                                                    «Строители»
Цель:
  научить определять количество звуков в словах, воспринимаемых на слух.
Ход
  игры. У детей по несколько домиков с разным количеством окошек. Ведущий
  создает игровую ситуацию: «Представьте, что вы — строители и сейчас будете
  строить для слов улицу. Каждый дом — для отдельного слова. Но слова захотят
  жить в таких домах, в которых для каждого звука будет отдельная комната с
  одним окошком. Я сейчас буду называть слова, это будущие жильцы нашей улицы,
  а вы выкладывайте нужные домики в один ряд слева направо. В конце игры
  кто-нибудь вспомнит, каких жильцов мы ждем в свои дома». Затем ведущий
  произносит вслух слова, состоящие из трех, четырех, пяти и шести звуков, а
  дети выкладывают в один ряд домики. После этого один ребенок называет по
  памяти слова, опираясь на схемы-домики. Можно попросить назвать другие слова
  с тем же количеством звуков, то есть позвать на новоселье гостей.
Примерный речевой материал
  для игры: рак, собака, кошка, муха, петух, корова, карп, сорока, вол, жираф.

«Кому не подойдет квартира?»
Цель:
научить определять количество звуков по представлению.
Ход
игры. Игра проводится так же, как и предыдущая, только дана одна лишняя
картинка. Ее находят во время игры или определяют сразу и откладывают в
сторону. Неподходящую картинку нужно менять, чтобы каждый раз сохранялся
интерес к этому игровому моменту.

«Поймай звук»
Цель:
обучить называть звук в слове по его пространственной' характеристике (первый,
второй, после определенного звука, перед определенным звуком).
Ход
игры. Дети стоят в кругу, у ведущего мяч. Он произносит вслух какое-нибудь
слово, бросает любому играющему мяч и говорит, какой по счету звук тот должен
назвать, например: «Сыр, второй звук». Ребенок ловит мяч, отвечает: «Ы» — и
возвращает мяч ведущему, который задает следующее задание, относящееся к этому
же слову. Все звуки в слове должны быть проанализированы, причем к одному и
тому же звуку можно предъявить несколько заданий.

«Новоселье у зверей»
Цель:
научить определять количество звуков в словах, произнесенных вслух самим
ребенком.
Ход
игры. У детей — картинки различных животных. Ведущий показывает домики, а дети
выбирают нужные домики для своих животных. При этом они называют слово вслух,
затем каждый звук — отдельно, подсчитывают количество звуков и просят себе
домик с таким же количеством окошек.

«Кого позовут в гости»
Цель:
  научить определять количество звуков в словах, произносимых вслух самим
  ребенком.
Ход
  игры. Играют четверо, у каждого играющего — какой-нибудь домик. На столе
  разложены предметные картинки с изображениями различных животных (по числу
  играющих), а также стопка карточек изображениями вниз. Дети выбирают себе
  нужные картинки из тех, что лежат изображениями вверх, — «находят хозяина
  дома». Затем каждый по очереди берет по одной карточке-картинке из стопки,
  называет вслух слово и определяет, надо «позвать в свой домик в гости эту
  картинку или нет». Если в слове — названии картинки, открытой ребенком,
  столько же звуков, сколько в слове-«хозяине», то в гости звать нужно, и тогда
  играющий получает право на дополнительные ходы до тех пор, пока встретится
  неподходящая картинка. Если количество звуков другое, картинка подкладывается
  в конец стопки. Выиграет тот, кто раньше созвал всех своих гостей. В один
  набор входит по четыре картинки с каждым количеством звуков.
Примерный картинный
  материал для игры: картинки-«хозяева»: кот, волк, кабан, собака;
  картинки-«гости»: три звука — оса, сом, жук, рак; четыре звука — коза, сова,
  бобр, крот; пять звуков — галка, жираф, сурок, мишка; шесть звуков — корова,
  курица, кролик, ворона.

«Кто куда поселится»
Цель:
  научить определять количество звуков по представлению.
Ход
  игры. На столе разложены домики в произвольной последовательности в виде
  улицы, а под ними во втором ряду — все картинки для заселения домов. Играющие
  по очереди бросают кубик и берут нужную по счету картинку. Эту картинку нужно
  подложить к домику с таким же количеством звуков, что и в слове — названии
  картинки. Игра заканчивается, когда все картинки окажутся в своих домах.
Для игры подбираются домики
  и картинки, соответствующие друг другу по количеству звуков, чтобы всем
  хватило домиков, причем в каждом домике поселилась бы одна картинка.

«Телеграфисты»
Цель:
  воспитание навыков последовательного звукового анализа по представлению; обучение
  звуковому синтезу слов.
Ход
  игры. Играют двое детей, они — телеграфисты, передающие и принимающие
  телеграммы. Содержание телеграммы задается ведущим, который скрытно от
  второго играющего показывает первому играющему картинку. Тот должен «передать
  содержание телеграммы»: произнести слово — название картинки по звукам.
  Второй играющий «принимает телеграмму» — называет слово слитно, то есть
  осуществляет операцию звукового синтеза. Затем играющие меняются ролями, и
  игра продолжается.

«Подбери картинку к схеме»
Цель:
научить определять место звука в
  слове (начало, середина, конец) по представлению.
Ход
  игры. У детей — схемы слов
  (прямоугольники, разделенные поперек на три части, с раскрашенной первой
  частью — начало слова, раскрашенной второй частью — середина слова,
  раскрашенной третьей частью — конец слова). Перед игрой каждый участник выбирает
  себе букву из предложенных ведущим. Ведущий показывает картинки (в правом
  верхнем углу каждой картинки помещена буква), а дети должны попросить себе такие,
  которые содержат выбранный ими звук, и положить эти картинки к нужной схеме.
  Выиграет тот, кто первый соберет по три картинки к каждой схеме. Затем дети
  меняются буквами, и игра продолжается.

«Звуковая линейка»
Цель: Учить
  определять последовательность звуков в слове, выделять каждый звук..
Оборудование: Звуковая линейка.
Ход игры: Педагог демонстрирует всей
  группе последовательность звуков в слове, передвигая круг- звук в линейке из
  одного окошка в другое, а дети внимательно смотрят на линейку и произносят
  звуки слова. В дальнейшем дети учатся работать с линейкой самостоятельно.

«Собери по
  три»
Цель:
закрепление умения находить место
  заданного звука в слове по представлению.
Ход
  игры. Для игры используются картинки
  и схемы из предыдущей игры «Подбери картинку к схеме». Картинки раздают
  детям, а схемы выкладывают на столе. Ведущий показывает букву, а дети,
  имеющие картинки, в названии которых содержится соответствующий звук, должны
  подложить их к схемам. Должно получиться по три картинки под каждой схемой.
  Затем эти картинки убираются, а ведущий показывает следующую букву. Может так
  случиться, что не все участники игры сумеют самостоятельно сделать правильный
  ход; если ребенок подкладывает неправильную картинку, ему указывают на
  ошибку, картинку возвращают обратно и дают штрафную фишку. Если кто-то
  пропускает возможность выложить нужную картинку, ему об этом не сообщается, и
  в конце игры подсчитывается, кто сколько пропустил ходов. За каждую не
  выложенную картинку тоже назначается одно штрафное очко. Выигрывает тот, кто
  получит меньше  штрафных  очков.

 «Живые звуки, слоги»
ЦЕЛЬ: Учить синтезировать отдельные звуки (слоги) в
  слово.
ХОД
  ИГРЫ: Вызываем детей и говорим им, кто в какой звук превратится. Например:
-
  Миша, ты превращаешься в первый
  звук, слова «бублик».
-
  Катя, ты становишься последним
  звуком слова «моль».
-
  Оля, ты главный звук «и».
-
  Вера, ты второй звук слова «дно»
Дети
  выстраиваются в шеренгу. В руках у них круги, соответствующие их звуку
  (синий, красный или зеленый). Перед детьми «живая» модель слова. Дети-звуки
  называет каждый свой звук. Остальные - догадываются, какое слово получилось.

«Тим и Том»
ЦЕЛЬ: Учить дифференцировать твердые и мягкие звуки.
ХОД ИГРЫ:
2 человека Тим и Том:
  мягкий и твердый =маленький и большой. Том всегда выбирает себе предметы,
  которые начинаются с твердых звуков, или в которых заданный звук - твердый.
Тим - предпочитает все, что начинается
  на мягкий звук.
ИГРЫ:
«Том и Тим
  отправляются в путешествие» «Том и Тим
  в лесу»
«Том и Тим играют в слова (слоги) -
  слова, отличающиеся только одним звуком (нос-нёс, лук-люк)» - играть можно с
  мячиком.

file_name: картотека игр на развитие навыка звукового анализа слова.docx

alt: Цепочка слов. Цель.

alt: Каждому звуку - свою комнату»


extracted_text:
Облік витрат на
виробництво та калькулювання собівартості продукції в системі рахунків бухгалтерського обліку.

Облік витрат на виробництво та калькулювання собівартості продукції є складовою частиною загальної єдиної системи
облікового процесу. Якщо раніше
обліку витрат особливу увагу приділяли лише на
великих підприємствах, то в сучасних
умовах, внаслідок посилення
конкуренції, ускладнення виробничих процесів даний напрям обліку стає все більш актуальним для суб'єктів малого та середнього підприємництва.
У
зв'язку з тим, що сучасний вітчизняний бухгалтерський облік витрат набуває рис еволюційно-адаптивної та динамічно розвинутої системи, способи вимірювання витрат повинні також відповідати сучасним технологіям управління. Виникає
необхідність опрацювання великого
кола питань: визначення моменту, складу і змісту трансакцій; вимірювання та оцінки широкого
кола витрат; облік та порядок
їх відображення у звітності.
Податковим кодексом
України витрати визнаються за датою нарахування доходу, для отримання якого
вони здійснені, крім окремих випадків, отримання
цільового фінансування, яке, згідно із п. 137.2 статті 137 ПКУ, визнається доходом у ті періоди, коли здійснено витрати, пов’язані з виконанням умов
такого цільового фінансування, або
витрати визнаються після отримання фінансування та визнання його доходом.
[187].
Досить
жорсткі умови визнання витрат у бухгалтерському обліку відповідно до П(С)БО 16 «Витрати»
не сприяють відображенню в бухгалтерській звітності
в повній мірі, достовірної інформації про витрати, оскільки
витрати не можуть бути визнані тільки на підставі професійного судження бухгалтера про зменшення економічних вигод, а повинні
підтверджуватися документально.
Для характеристики виробничих витрат за певний період іноді застосовується термін «витрати виробництва», - грошове вираження
сукупних витрат виробничих факторів для здійснення підприємством своєї виробничої діяльності. В економічній та науковій літературі

термін «витрати»
ототожнюється з поняттям
«затрати». У відповідності з Міжнародними стандартами бухгалтерського обліку, витрати
включають в себе затрати і витрати, що є аналогом регламентування в П(С)БО
16.
Одним із найбільш складних
питань бухгалтерського обліку є питання визнання класифікації принципів,
методів та моделей обліку витрат.
Тому вирішення окреслених проблем сприятиме покращенню системи обліку, шляхом проведення системи
достовірної оцінки, методів
обліку витрат та калькулювання собівартості з метою задоволення інтересів користувачів.
Основним
документом, що регулює порядок визначення сутності значення класифікації, оцінки обліку витрат на рівні держави є П(С)БО
16 «Витрати»
та долучення міжнародної практики у вигляді
міжнародних стандартів
фінансової звітності.
В сучасних
умовах господарювання виникає
нагальна потреба вивчення міжнародної практики обліку, що
окреслено Розпорядженням Кабінету Міністрів
України «Про схвалення
Стратегії застосування Міжнародних стандартів фінансової
звітності в Україні» від 24 жовтня 2007 року №911-р, який затверджено Положенням про визнання Міжнародних стандартів фінансової звітності
та роз'яснень Міжнародних стандартів фінансової звітності
для застосування на території України,
прийнятих Фондом Міжнародних стандартів фінансової звітності.
Усі підприємства ресторанного господарства проводять
трансформацію обліку з урахуванням вимог МСФЗ з наступних причин:
-
по-перше, формування звітності згідно з МСФЗ є одним з важливих кроків,
які відкриваються українським підприємствам ресторанного господарства та можливість залучення до
міжнародних ринків капіталу, доступ
до джерел коштів, необхідних для розвитку. Загальновідомо, що капітал, особливо іноземний, вимагає
прозорості фінансової інформації про діяльність підприємств та звітності менеджменту перед інвесторами. Якщо іноземний інвестор
не буде мати можливості простежити і зрозуміти через
фінансову звітність, як використовується наданий їм капітал, українські підприємства будуть залишатися зоною
підвищеного ризику і, відповідно, будуть програвати іншим підприємствам у залученні фінансових ресурсів з міжнародних ринків.
-
по-друге,
міжнародна практика свідчить, що звітність, сформована відповідно до МСФЗ, характеризується високою
інформативністю та корисністю для користувачів, що в свою
чергу, забезпечить прийняття зважених управлінських рішень на підприємствах ресторанного господарства. Це дозволить на прикладах конкретних господарських ситуацій вирішувати питання оцінки облікової
реєстрації, накопичення

та формування облікової інформації фінансового характеру з ціллю подальшого
її використання в фінансових звітах, а також перевіряти доцільність формування звітної
інформації учасниками ринкових
відносин в процесі
прийняття управлінських рішень.
-
по-третє, використання МСФЗ дозволяє значно скоротити час і ресурси, необхідні для розробки нових
національних правил звітності закріплюють
досить тривалий досвід ведення бухгалтерського обліку та звітності в умовах ринкової економіки. Вони є результатом праці
та пошуку не одного покоління
бухгалтерів-дослідників, представників різних наукових шкіл. Стандарти враховують
запити і досвід роботи зі звітністю підприємців, банківських та інших фінансових структур,
фінансових аналітиків, профспілок, урядових організацій, представники яких з 1981 р. утворюють Консультативну
групу в рамках Комітету з МСФЗ [70].
Спеціального стандарту за видатками, аналогічного П(С)БО 16
«Витрати»
[54], серед МСФЗ немає, як, наприклад, для обліку доходів в міжнародному обліку застосовується МСФЗ (IAS 18) «Дохід». Визначення витрат та умови їх визнання у
фінансовій звітності містить документ «Принципи
підготовки та складання
фінансової звітності». Загальні
питання подання витрат також розглядаються у МСФЗ (IAS 1)
«Подання
фінансової звітності». Питання обліку окремих видів витрат регулюються більшістю Стандартів, що
регламентують облік окремих видів активів
і зобов'язань, видів
та напрямів діяльності. Зокрема, МСФЗ (IAS 2) «Запаси» [30] регулює оцінку
витрат по матеріалах, МСФЗ (IAS 16) «Основні
засоби» - витрати
по амортизації. МСФЗ (IAS 16) «Основні засоби» визначає амортизацію як
систематичне зменшення вартості, яка амортизує актив протягом терміну
його корисної служби.
Ці стандарти
регулюють порядок включення
витрат у первісну
вартість продукції, основних засобів і нематеріальних активів, а також порядок
їх списання у вигляді амортизації або вибуття. Крім того, МСФЗ (IAS 23) «Витрати на позики» визначає
порядок обліку витрат за позиками.
Справжній стандарт, як правило, вимагає негайно визнавати витрати
на позики як витрати. Однак стандарт допускає
в якості альтернативного порядку обліку капіталізацію витрат на позики,
які безпосередньо відносяться
до придбання, будівництва або виробництва кваліфікованого
активу, який відповідає певним вимогам. Крім того, що витрати повинні відповідати їх визначенню, повинні
виконуватися умови для їх визнання у звітності за МСФЗ.
В
умовах розвитку міжнародного співробітництва та приведення національного законодавства у сфері
бухгалтерського обліку до норм міжнародних
стандартів, особливої актуальності набуває облік витрат, тому у дисертаційному дослідженні приведено порівняльний аналіз

визнання,
оцінки, класифікації та методів обліку витрат, згідно П(С)БО та МСФЗ.
Критерії   умов   визнання   витрат   згідно   з   ПКУ,    П(С)БО   16
«Витрати»
, ПБУ 10/99     «Витрати організації»     та МСФЗ (IAS 3
«Подання фінансових звітів» наведено в таблиці 17.1.
При
дослідженні МСФЗ, визначення витрат практично те ж, що і в українському П(С)БО 16 «Витрати». «Витрати - це зменшення економічних вигод протягом звітного
періоду, що відбувається у формі вибуття
або зменшення вартості активів або збільшення зобов'язань, що призводять до зменшення капіталу,
не пов'язаного з його розподілом між учасниками».
Якщо
співставити П(С)БО 16 «Витрати» і міжнародні стандарти фінансової звітності то проведена порівняльна характеристика
дозволяє звернути увагу
на те, що окремого
МСФЗ «Витрати» не існує.

Таблиця 17.1
Порівняльна
характеристика П(С)БО 16 «Витрати», ПБУ 10/99 «Витрати організації» та МСФЗ (IAS 3) «Подання фінансових звітів»

Умови визнання витрат

П(С)БО 16 «Витрати» [54]

ПБУ 10/99 «Витрати організації»
[73]

МСФЗ (IAS
звітів» [30]

3)

«Подання

фінансових

Витрати відображаються в бухгалтерському
  обліку одночасно зі зменшенням               активів            або збільшенням зобов'язань

Витрати виробництва визнаються у відповідності з конкретним договором,                        вимогами
законодавства, звичаями ділового обігу

Виникає зменшення економічних вигод, пов’язаних зі зменшенням активів
або збільшенням зобов’язань

Витратами звітного періоду
визнаються або зменшенням активів,
або збільшенням зобов'язань, що призводить до зменшення власного капіталу
  підприємства (за винятком зменшення
  капіталу внаслідок його вилучення              або            розподілу власниками), за умови, що ці
витрати можуть бути достовірно оцінені.

Сума         витрат
визначена

може

бути

Визнаються негайно, коли видатки не надають
  майбутніх економічних вигід або тоді або тією мірою,
якою майбутні економічні вигоди не відповідають або перестають
  відповідати визнанню як актив у
  балансі

Витрати визнаються витратами певного періоду одночасно з визнанням доходу,
для отримання якого
вони були здійснені

Витрати визнаються, коли в результаті конкретної операції відбудеться                     зменшення економічних вигод.

Витрати визнаються у звіті про прибутки та збитки на основі безпосереднього зв’язку між понесеними витратами та
заробленим доходом від конкретних статей.

Якщо актив забезпечує одержання економічних
  вигод протягом кількох періодів, то витрати визнаються шляхом систематичного розподілу його вартості між відповідними звітними періодами

Витрати
  визнаються по принципу нарахування

Якщо очікується виникнення економічних вигід протягом кількох облікових
  періодів та їх зв’язок з доходом може бути визначений тільки в широких
межах, витрати визнаються на основі процедур
систематичного та раціонального розподілу.

Погашення отриманих позик

Витрати        обов’язково    повинні
бути                            підтвердженні
документально

Зменшення економічних вигод
можна достовірно визначити

Інші         зменшення       активів       або збільшення        зобов'язань,     що     не
відповідають ознакам, наведеним у

витрата проводиться відповідно до             конкретного       договором,
вимогою           законодавчих          і

Витрати визнаються також у звіті
про прибутки та збитки в тих випадках, коли
виникають   зобов’язання
   без   визнання

пункті          6

цього

Положення

нормативних        актів,     звичаями

активу,        як     у     випадку      виникнення

(стандарту).

ділового обороту;

зобов’язань щодо гарантії продукції

В результаті дослідження міжнародного досвіду
виявлено, що основні положення, які визначають
методичні принципи формування в бухгалтерському обліку інформацію про витрати підприємства розкриваються в «Концептуальній основі складання та
представлення фінансової звітності», МСФЗ (IAS 1) «Подання фінансових звітів», МСФЗ (IAS 2) «Запаси», МСФЗ (IAS16) «Основні засоби»;
Відповідно до вітчизняного законодавства, визначення поняття
«витрати»
за П(С)БО 16 прямо повторюють правила МСФЗ. В окремих випадках П(С)БО 16 має положення, які не виділені
окремо у міжнародних стандартах, але знаходяться в
їх межах; разом з тим деякі положення, які розкриті в МСФЗ, не знайшли свого відображення
в П(С)БО 16 та НП(С)БО 1.
Важливим
моментом стосовно обліку витрат є те, що витрати відображаються в бухгалтерському обліку одночасно зі зменшенням активів або збільшенням зобов'язань та
витрати визнаються витратами певного
періоду одночасно з визнанням доходу, для отримання якого вони були здійснені.
Міжнародні стандарти
оперують зменшенням економічних вигод, які можна достовірно визначити
зі зменшенням активів
або збільшенням зобов’язань.
Вітчизняна практика
обліку витрат передбачає об'єктивне відображення витрат,
вірний їх розподіл
за періодами та статтями, своєчасне
надання інформації, необхідної для контролю і прийняття управлінських рішень.
В
зв’язку з чим, перед бухгалтерським обліком поставлено ряд завдань:
- ретельне документальне оформлення всіх витрат своєчасне, повне, достовірне відображення їх в обліку;
-
перевірка доцільності здійснюваних на підприємстві витрат, правильності
їх документального оформлення, забезпечення законності включення витрат у витрати обігу, оскільки від правильності визначення їх загальної величини залежить
достовірність обчислення податків і фінансових результатів діяльності підприємств;
-
об'єктивний розподіл
за звітними періодами;
-
правильне розмежування за місцями їх виникнення та статтями встановленої номенклатури;
-
своєчасне
подання інформації, необхідної для оцінки ефективності і прийняття управлінських рішень (підприємства ресторанного господарства в обліку
повинні враховувати систему
обліку та звітності

витрат обігу, яка служила
б надійним джерелом
їх аналізу, як для виявлення невикористаних резервів, так і
для складання обґрунтованих планових завдань);
-
контроль і аналіз виконання на підприємстві кошторисів витрат;
-
контроль за закономірністю включення
сум до складу витрат обігу;
-
правильне складання
розрахунку частки витрат обігу на залишок товарів;
-
правильне обчислення суми витрат обігу, що відносяться до реалізованих товарів
і підлягають перерахуванню на фінансові результати;
-
правильна організація аналітичного обліку витрат
обігу;
-
розробка заходів
щодо зниження рівня витрат обігу.
Одним із основних завдань
фінансового обліку витрат є формування облікової політики щодо обліку витрат,
своєчасне та достовірне відображення даних про витрати
у первинних документах, регістрах бухгалтерського обліку та фінансовій звітності.
Облік
витрат підприємств ресторанного господарства має важливе значення для формування фінансових результатів діяльності підприємства з метою правильності обчислення оподатковуваної
бази, так як об'єкт оподаткування з податку на прибуток нерозривно пов'язаний з поняттям
доходів та витрат підприємства. На підприємствах ресторанного господарства та інших галузей матеріального виробництва облік витрат
повинен сприяти виявленню резервів
економії і зниження витрат. Оскільки основна частина витрат підприємств формується за рахунок витрат
виробництва та обігу, то при організації
їх обліку на підприємстві повинна бути розроблена облікова номенклатура статей витрат виробництва та обігу, визначено
види витрат, які належать
і не належать до основної діяльності.
На підприємствах ресторанного господарства слід чітко розділяти
і виділяти наступні види витрат:
1)
витрати
безпосередньо пов'язані з виробництвом, реалізацією продукції та покупних
товарів, обслуговуванням відвідувачів та відносяться на витрати виробництва у повному
обсязі;
2)
витрати,
безпосередньо пов'язані з виробництвом, реалізацією продукції та покупних
товарів, обслуговуванням відвідувачів, але відносяться на
витрати не в повному обсязі, а в цілях оподаткування підлягають коригуванню у межах
лімітів, норм і нормативів;
3)
витрати,
безпосередньо пов'язані з виробництвом, реалізацією продукції та покупних
товарів, обслуговуванням відвідувачів, але підлягають обов'язковому розподілу між реалізованими і нереалізованими товарами.
До таких витрат відносяться транспортні витрати і витрати
з оплати відсотків
за банківський кредит.
Ці витрати

відносяться на витрати виробництва та обігу в повному обсязі,
але підлягають списанню лише
пропорційно реалізованим товарам і власної продукції;
4)
витрати
капітального характеру, до яких відносять нараховану амортизацію за об'єктами основних засобів і нематеріальних
активів, які переносяться на витрати виробництва та обігу шляхом нарахування амортизації за відповідними об'єктами;
5)
витрати,
що включаються до складу позареалізаційних витрат підприємств ресторанного господарства;
6)
витрати, які списуються за рахунок джерел власних коштів підприємства;
Відповідно до п. 2.9 Рекомендацій № 157 підприємства ресторанного господарства виявляють
склад поточних витрат своєї діяльності у відповідності до Методичних
рекомендацій з формування складу витрат та порядку
їх планування в торговій діяльності, затвердженими наказом Міністерства економіки з питань
європейської інтеграції від 22.05.2002р. № 145.
Відповідно
п. 2.9 Рекомендацій № 157 підприємства ресторанного господарства, які виготовляють кондитерські вироби та
напівфабрикати, можуть здійснювати
облік витрат діяльності за методикою промислових підприємств, тобто групувати
витрати на виробництво продукції за елементами та статтями калькуляції відповідно до Методичних рекомендацій з формування собівартості продукції (робіт,
послуг), затверджених наказом
Держкомпромполітики від 02.02.2001 р. №47.
Підґрунтям
для обліку витрат є: розрахунки амортизації основних засобів, малоцінних та швидкозношуваних предметів і
нематеріальних активів; зведені
відомості нарахування заробітної плати; розрахунки з нарахування податків та неподаткових платежів,
що відносяться на витрати; рахунки
та розрахунки на оплату комунальних платежів, транспортно
– експедиційних, інших послуг, оренди, реклами,
тощо; розрахунки природного убутку товарів, відрахувань на підготовку кадрів та інші документи. На підставі отриманих
документів здійснюється групування за рахунками, а потім складається розшифровка за відповідними
статтями витрат.
При
веденні обліку згідно п. 11 П(С)БО 16 «Витрати» у виробничу собівартість продукції, що випускають підприємства ресторанного господарства включають:
-
прямі       матеріальні  витрати   (у   відповідності  з   нормами   закладки
визначеними у збірнику рецептур);
-   прямі витрати
на оплату праці;
-   інші прямі витрати;

-
змінні
загальновиробничі та постійні розподілені загальновиробничі витрати.
До
виробничої собівартості продукції включають виключно прямі витрати (які не відносяться до
загальновиробничих витрат), тобто ті, які можуть бути віднесені безпосередньо до певного об'єкту
витрат економічно можливим
шляхом.
Заробітна плата робітників кухні, офіціантів та іншого обслуговуючого персоналу, пов'язані з нею збори на соціальне
страхування, (квіти, посуд, свічки, серветки, спецодяг, одним словом, МШП, а також тиражування меню, прання білизни,
електроенергія, вода,
амортизація, реклама та ін.), – все це представляє собою не що інше, як витрати на збут. Як відомо – це
витрати на обслуговування відвідувачів,
але ніяк не витрати на виробництво.
Витрати на оплату праці робітників кухні (працівників, безпосередньо пов'язаних з виробництвом
продукції) для підприємств ресторанного господарства визнати прямими можна тільки за умов якщо на підприємстві існують затверджені
норми трудовитрат і ставки за ними. З
наведеного раніше визначення прямих витрат можна зробити висновок: для того, щоб визнати
витрати на оплату праці прямими,
необхідно мати можливість сказати, до якого об'єкта витрат (страву або виріб) вони належать. Витрати на оплату
праці виробничого персоналу кухні
дуже складно прямо пов'язати з виготовленням того або іншого блюда, тому такі витрати не є прямими і
включаються в ціну блюд непрямим
шляхом, через торгову надбавку. Якщо витрати на оплату праці не включаються у виробничу собівартість страв і виробів,
то виникає питання,
а куди ж їх віднести?
Відповідно до Методичних рекомендацій формування складу витрат на підприємствах ресторанного господарства (абз.2 п. 5), операційні витрати, транспортно-заготівельні
витрати, які відносяться на товари (продукцію
власного виробництва підприємств ресторанного господарства) та відсотки за кредит (витрати
фінансової діяльності) включаються до складу витрат обігу.
Витрати обігу, відповідно до п. 19 П(С)БО 16 "Витрати", враховуються підприємствами ресторанного господарства у складі витрат на збут і відображаються на рахунку
93 "Витрати на збут" (за винятком
адміністративних, інших операційних та фінансових витрат, склад яких визначений відповідно пп.18, 20, 27 П(С)БО 16, та відповідно до Інструкції N 291.
Записи з обліку витрат підприємств ресторанного господарства можна відобразити за трьома групами (рис. 17.1)

Для обліку операційних витрат на підприємствах ресторанного господарства використовуються наступні рахунки 9 класу «Витрати
діяльності».

Рис. 17.1            Групування витрат
на підприємствах ресторанного господарства для ведення
обліку.

Вважаємо
доцільним для підприємств ресторанного господарства вести облік витрат у розрізі
наступних рахунків з відображенням у Положенні про облікову політику:
-
90-01 «Собівартість реалізації продукції ПРГ» (узагальнюють інформацію про собівартість реалізованих покупних товарів та продукції власного виробництва);
-
92-01 «Адміністративні витрати ПРГ» (відображаються загальногосподарські витрати, пов'язані
з управлінням та обслуговуванням підприємства) (рис. 17.2)

Дт

66 «Розрахунки з

Кт

Дт

*79-01.1, 79-01.2 «Фінансовий

Кт

страхування»

результат ПРГ»

Рис. 17.2 Порядок відображення в обліку адміністративних витрат на підприємствах ресторанного господарства.

-
93-01
«Витрати на збут ПРГ» (ведеться облік витрат пов'язаних з реалізацією продукції, робіт, послуг,
а також ведеться облік витрат,
безпосередньо пов'язаних з випуском власної
продукції: нарахування заробітної плати виробничим працівникам, відрахування в соціальні

фонди
із заробітної плати, нарахування амортизації основних засобів і ін.) (рис. 17.3).

Рис.
17.3 – Порядок відображення в обліку витрат на збут підприємств ресторанного господарства.

-
949-1 «Інші витрати операційної діяльності ПРГ» (ведеться
облік витрат операційної діяльності підприємства, крім витрат, що відображаються
на рахунках 90, 92 93) (рис. 17.4).

Рис. 17.4 Порядок відображення в обліку інших витрат операційної діяльності на підприємствах ресторанного господарства.

Відповідно до Інструкції « 291 рахунок
91 «Загальновиробничі витрати»
не використовується підприємствами ресторанного господарства.
З одного боку, це суперечить вимогам Наказу N 157, у якому наводиться кореспонденція рахунків при обліку витрат на виробництво, а з іншого - відповідає структурі калькуляційної карти,
яка наведена все в тому ж
Наказі N 157.
Бухгалтерський
та податковий облік виробництва страв та виробів підприємствами ресторанного господарства ведуть у відповідності
до Наказу N 157, в якому визначено,
що облік витрат при виробництві продукції
повинен вестися з використанням рахунку 23 "Виробництво". Однак, на нашу думку, питання про
використання чи невикористання рахунку 23 має вирішуватися підприємством самостійно виходячи
з прийнятої облікової політики.
Рахунок
23-01 "Виробництво ПРГ" доцільно вести в тому випадку, якщо сировина оприбутковується на підприємстві за закупівельними цінами. У цьому разі оприбуткування страв
на кухні буде відображатися за
дебетом рахунку 26-01 "Готова продукція ПРГ" і кредитом рахунку 23-01 "Виробництво ПРГ". При такому підході
легше визначитися з ціною
на одну порцію страви, так як вартість сировинного складу разом з торговельною надбавкою та ПДВ і складає
ціну реалізації страви (рис. 17.5)

2 - крок
Дт                                                                                *79-01.1 «Фінансові результати ПРГ»                                                                                Кт

Дт 90-01 «Собівартість реалізованої продукції ПРГ» Кт
90-02 «Адміністративні витрати
ПРГ»

Дт *70-01
«Дохід від реалізації продукції ПРГ» Кт

Дт
* 26-01 «Готова Кт продукція ПРГ»
Дт *23-01
«Виробництво ПРГ» Кт                                    відображення оприбуткування                    собівартості
Дт
*20-01 «Виробничі Кт          виготовленої                реалізованих
блюд запаси ПРГ»    продукції              (Бухгалтерські регістри) списання
сировини (Накладна)
для виготовлення блюд
(Накладна
на відпуск товарів з комори)

списання сировини
на фінансовий результат
(Бухгалтерські регістри)

списання
доходів отриманих від реалізації продукції на фінансовий результат (Бухгалтерські регістри)

Дт 641 «Розрахунки Кт
                за
податками»
відображення податкового зобов'язання по ПДВ
(Z-звіт)

Дт       301 «Готівка в      Кт національній валюті»
відображення
реалізації
за готівковий розрахунок (Z-звіт)

Дт *92-01 «Адміністративні витрати ПРГ»                                                                                Кт
* 93-01 «Витрати
на збут ПРГ»
*94-01 «Інші витрати
операційної діяльності ПРГ»

Дт 66 «Розрахунки з оплати праці»                        Кт
65 «Розрахунки зі страхування»
13 «Знос (амортизація) необоротних активів»

списання витрат
на фінансовий результат
(Бухгалтерські регістри)

відображення
інших витрат пов'язаних з
виготовленням продукції
(Бухгалтерські регістри)

Рис. 17.5. Порядок відображення в обліку фінансових результатів на підприємствах ресторанного господарства.

Витрати
на збут списуються в повному обсязі на період, на відміну від транспортно-заготівельних витрат, які
розподіляються пропорційно продажу та залишкам.
Використовуючи принцип
відповідності доходів і витрат, підприємства ресторанного господарства не можуть заробітну
плату виробничих працівників
та інші витрати списувати в повному обсязі на
витрати звітного періоду як витрати на збут, якщо в кінці цього періоду на балансі залишилися виготовлені «на
завтра» напівфабрикати страв. Існує думка, що такі витрати, подібно
транспортно-заготівельним витратам,
потрібно розподіляти частково в реалізацію, а частково – на залишок
запасів.
Вочевидь,
що в сучасному обліку прийнято розрізняти два види витрат: витрати на продукцію та витрати на період. До першого
виду витрат відносяться всі витрати,
які прямим або непрямим чином можуть бути віднесені
на кожну товарну
одиницю; саме такому критерію відповідають транспортно-заготівельні витрати, і тому вони розподіляються та враховуються частково
на балансовому залишку
(пропорційно залишку запасів),
а частково списуються на рахунок собівартості реалізованої продукції (90),
пропорційно обсягу реалізації. До другого
виду витрат відноситься все, що обліковується на інших рахунках 9-го класу, у т. ч. і на рахунку 93 «Витрати на збут».
Такі витрати необхідно списувати в повному обсязі
на період.
Заробітну
плату робітників кухні та інших робітників пов'язаних з виготовленням блюд можливо віднести на витрати періоду, оскільки
ця заробітна плата пов'язана з виготовленням
продукції.
В сучасних
умовах господарювання на підприємствах ресторанного господарства робітникам кухні нараховують заробітну
плату погодинно, а не фіксовану. Погодинна оплата не може відноситися до прямих витрат, а є
витратами непрямими. До прямих витрат
може відноситися тільки фіксована заробітна плата, оскільки її величина
залежить від кількості
виготовлених одиниць продукції
(калькуляція на кожне блюдо повинна
включати частину заробітної плати). В такому випадку подібні витрати, що залишаються в
блюдах, або напівфабрикатах, виготовлених на наступний день є несуттєвим, для того, щоб займатися їх виокремленням із вартості блюд або напівфабрикатів, що залишилися на наступний
день.
В
такому разі повинна проводитися інвентаризація залишків, а в обліку виникає необхідність відсторнувати рахунок 93 «Витрати на збут»
та рахунок 28, 20 (вирахувати надлишково списані витрати при наявності
повної калькуляції та відомості результатів інвентаризації).
Вважаємо,
що використання даного методу неможливо, тому що підприємства ресторанного господарства (ресторан, кафе) не складають

точну калькуляцію, яка включала б в себе, крім вартості
сировинного набору,       і             частку    інших   витрат.   Аналітичний   облік   дає   детальну характеристику витрат за статтями,
що необхідно для оперативного керівництва та контролю, а також здійснення заходів щодо скорочення витрат обігу, посилення режиму економії та підвищення
рентабельності. З        метою                  вдосконалення     процесу   управління   витратами  обігу, здійснення їх обліку, аналізу
та планування визначається номенклатура статей, так як кожна стаття показує,
на які цілі використані дані витрати.        Номенклатура                  витрат                   на             підприємствах            ресторанного господарства відображає специфічні особливості їх діяльності. Вона відрізняється від номенклатури статей
витрат обігу інших галузей наявністю статей витрат, що мають значну питому вагу у витратах
підприємств ресторанного господарства. До них відносять такі статті як:
«Знос
посуду, столової білизни та малоцінного інвентарю і витрати з їх утримання», «Витрати на паливо, газ,
електроенергію для виробничих потреб». Інші статті витрат мають відмінності за змістом, питомою
вагою, обумовлені особливостями функцій, які виконують підприємства ресторанного господарства.
Точні результати, прибуток або збиток можуть бути обчислені лише за весь період існування
підприємства. Однак цінність
має не загальний результат, а результати за кожний проміжний відрізок
часу. Для цього весь час функціонування підприємства розбивається на тимчасові відрізки і професійне вміння
бухгалтера зводиться до того, щоб
віднести ті чи інші факти діяльності господарюючого суб’єкта, до звітного періоду, в якому вони мали місце,
та визначити період коли виникає (визнається) дохід, оскільки в обліку проводиться сувора відмінність між моментом переходу
права власності на сировину (товари)
і моментом надходження грошових коштів від реалізації продукції.
Вважається, що після переходу
права власності на сировину (товари)
утворюється прибуток, але у підприємства в цей момент відсутні грошові
кошти для погашення
своїх зобов'язань, бо виплачувати зарплату,
гасити борги і вносити податки
часто нічим. Після отримання грошових коштів від
споживача кошти на зазначені витрати є, але якщо продаж страв визнавати в обліку лише після отримання
грошових коштів від споживача, порушується юридична послідовність
ідентифікації.
Звідси
виникає необхідність у зіставленні двох потоків: приросту і втрат активів, так як доходи даного звітного
періоду повинні бути співвіднесені з витратами,
завдяки яким ці доходи були отримані.
Справа
в тому, що актив - це витрати (крім коштів), які повинні стати доходами в майбутньому. Звідси
послідовне проведення правил,

згідно з якими: доходи забезпечуються не грошовими коштами,
а правом їх вимоги; витрати
виникають не тоді, коли платиш, а тоді, коли
виникло зобов'язання їх сплатити; амортизація - це не перенесення вартості
на готовий продукт,
а списання понесених
витрат цього звітного
періоду на ряд майбутніх звітних
періодів, під час яких з'являється можливість недоплачувати
дивіденди акціонерам і податки фіскальним
органам, тощо. Звідси тотальний розрив між нарахуванням грошових сум і їх реальним рухом. Остання обставина призводить
до парадоксу, коли у підприємства
ресторанного господарства може бути показано
великий прибуток, але одночасно його визнають банкрутом, так як воно змушене припинити платежі.
Очевидним є, що у зв’язку з особливостями методології бухгалтерського обліку прибуток як звітний показник в повній
мірі не відображає ефективність діяльності ПРГ. Некоректність облікових показників прибутку
із зростанням питомої
ваги відкладеного капіталу
у складі активів
підприємства призводить до все більш істотних спотворень показників його фінансових результатів. Відповідно до принципів
фінансового обліку момент визнання, прийняття до обліку і реєстрації в документах факту доходів і
витрат підприємства може не відповідати
моменту фактичного надходження сум доходів на рахунок, або моменту фактичного перерахування грошових коштів з рахунків, при оплаті витрачення активів або прийнятих
зобов'язань. За прийнятими у фінансовому обліку правилами
доходи ПРГ визначаються належними
йому сумами, а витрати - сумами, що підлягають виплаті, тобто не фактичним рухом капіталу, а правом на його отримання
або зобов'язанням його перерахувати.
Таким чином, частина доходів
і витрат приймає
участь в інформаційних потоках, відображається за документами, але не збігається з фінансовими потоками.
Відмінність між інформаційними та фінансовими потоками
призводить до розбіжностей між інформаційним,
зафіксованим в документах, і фінансовим результатом. Внаслідок цього інформаційні потоки руху капіталу
за даними бухгалтерської фінансової звітності не відповідають реальним
рухам грошових коштів.
В
основу створення законодавчої, правової та нормативної бази регулювання обліку витрат підприємств ресторанного господарства покладено
ряд особливостей (рис 17.6)
Вищевказані особливості характеризують сучасну концепцію
обліку витрат підприємств ресторанного господарства у контексті Міжнародних стандартів обліку та звітності

Рис.
17.6 Особливості регулювання обліку
витрат на підприємствах ресторанного господарства
Недоліком багатьох
українських нормативних актів, в яких визначено
витрати, в тому числі і положень з бухгалтерського обліку, є те, що спеціальні статті, або розділи
наводяться без визначення понять, які
згадуються в цьому акті, стосовно його змісту. У зв'язку з цим при розробці нових положень з бухгалтерського
обліку та переробки старих, в першу
чергу, необхідно визначитися з поняттями, які можуть бути представлені в окремому обліковому стандарті. (рис. 17.7)

Рис.
17.7. Нормативно-правове регулювання
обліку витрат на підприємствах ресторанного господарства
Діяльність підприємств ресторанного господарства є досить складною,
так як виконує декілька функцій:
виробництво продукції,

продаж продукції
власного виробництва, покупних
товарів та організація дозвілля. Складним є і ціноутворення готової продукції.
Недоліками облікового процесу підприємств ресторанного господарства для прийняття ефективних управлінських рішень
є:
-
не
здійснюється аналіз собівартості та рентабельності продукції за видами, у підсумку управлінський
персонал не отримує необхідної інформації;
-
неефективна
форма облікового процесу в умовах комп'ютеризації;
-
відсутність управлінського обліку.
Сучасні умови господарювання, впровадження на підприємстві управлінського обліку вимагають правильно
визначати об'єкт обліку
витрат, наявність несуперечливої термінології, усвідомити його економічний
зміст і правдиво відобразити в бухгалтерській звітності розробки нових концептуальних засад методології обліку витрат на основі
глибокого аналізу тенденцій розвитку сучасного бухгалтерського обліку, а також галузевих особливостей
функціонування досліджуваних підприємств.
Оптимізація
витрат має бути гнучкою, простою у використанні, надавати в оперативному порядку необхідну інформацію для фінансового обліку та прийняття
управлінських рішень. При цьому оперативність інформації є дуже важливим аспектом,
оскільки своєчасний вплив на рівень виробничих витрат і формування собівартості продукції можливий тільки при такій організації обліку, при якій
причини змін собівартості, допущення перевитрат і отримання економії розкриваються не тільки шляхом
аналізу звітних калькуляцій, але і у процесі
господарської діяльності на підставі первинної
документації та поточних
облікових записів.
З урахуванням особливостей після проведення комплексного аналізу підходів
щодо сучасних напрямів
оптимізації витрат підприємства можна виділити заходи,
що є доцільними у сучасних
умовах (рис. 17.8).
Максимальний ефект підприємствам ресторанного господарства нададуть тільки комплексні програми
зниження витрат, (зниження
трудомісткості бізнес-процесів, їх спрощення; спрощення
документообігу; оптимізації продуктів
і каналів розподілу; рентабельності; оптимізації розмірів запасів; запровадження
елементів технології «точно в строк»;
зниження цін на закупівлі та інноваційні технології), а не окремі дії.

Рис. 17.8 Заходи щодо оптимізації витрат на підприємствах ресторанного господарства.

Кожна
з таких програм може включати кілька проектів, які в різні періоди
часу реалізуються підприємством з метою зниження
витрат. Основними програмами скорочення витрат є: робота зі зниження трудомісткості бізнес-процесів; перегляд принципу
компенсації персоналу; оптимізація продуктів і каналів
розподілу; оптимізація використання активів та капіталу;
робота зі зниження
закупівельних цін; зміна
технологій з метою зменшення витрат.

alt: МСФЗ дозволяє значно скоротити час і ресурси, необхідні для розробки нових національних правил звітності закріплюють досить тривалий досвід ведення бухгалтерського обліку та звітності в умовах…

alt: Одним із основних завдань фінансового обліку витрат є формування облікової політики щодо обліку витрат, своєчасне та достовірне відображення даних про витрати у первинних документах, регістрах…

alt: До виробничої собівартості продукції включають виключно прямі витрати (які не відносяться до загальновиробничих витрат), тобто ті, які можуть бути віднесені безпосередньо до певного об'єкту витрат…

alt: Аналітичний облік дає детальну характеристику витрат за статтями, що необхідно для оперативного керівництва та контролю, а також здійснення заходів щодо скорочення витрат обігу, посилення режиму…

alt: Основними програмами скорочення витрат є: робота зі зниження трудомісткості бізнес-процесів; перегляд принципу компенсації персоналу; оптимізація продуктів і каналів розподілу; оптимізація використання активів та капіталу; робота…


extracted_text:
Развитие творческих
способностей у детей дошкольного возраста
Творческие способности
предполагают возможность человека к разностороннему мышлению, которое способно
находить нестандартные решения для вполне обычных ситуаций. Чаще всего такие
способности не являются врожденными и требуют специальных условий для их
развития.
Творческие способности
включают в себя:
·
активное
воображение;
·
развитую
интуицию;
·
инициативность;
·
умение
применять теорию в жизни;
·
любопытство.
Развитие творческих
способностей дошкольников не менее важно, чем развитие интеллектуальных
навыков, мышления и памяти. Креативность в обучении ребенка не только принесёт
ему удовольствие от исследования окружающего мира, но и пользу для дальнейшего
обучения в жизни.
Развитие творческого
потенциала ребенка требует создания специальных условий.
1.     Раннее вовлечение
ребенка в творческий процесс.
2.     Создание развивающей
среды для стимулирования творческой деятельности, поддержка ребенка во всех
начинаниях, доверительные отношения между членами семьи.
3.     Развитие физического
здоровья малыша, мелкой и крупной моторики, координации движений.
4.     Развитие творческого
мышления дошкольника через ведущую деятельность в этом возрасте – игру.
5.     Предоставление ребенку
свободы выбора в том, чем и как ему действительно хочется заниматься в данный
момент.
6.     Оказание помощи
ребенку, если она необходима.
7.     Стимулирование
самостоятельности и инициативы.
8.     Поддержка ребенка при
возможных неудачах, вера в его способности.
Развитие творческих способностей у детей
необходимо начинать в семье с самого раннего возраста. Когда родители, детский
сад, школа и всевозможные кружки за одно – ребенок сможет спокойно и уверенно
идти по пути беспрепятственного развития и становления творческой личности.
Важно создавать благоприятные условия дома, прислушиваться к желаниям и
потребностям ребенка, развивать задатки, данные ему от природы.

file_name: Развитие творческих способностей у детей дошкольного возраста.docx

воспитание

group: Педагогика