extracted_text:
Фамилия, имя, класс
________________________________________________________________

Практикум
по теме «Наша Родина – Россия»

1. Впиши недостающие
термины:
1. Государство, составными частями которого
являются относительно самостоятельные государственные образования называется ____________________________________________________________________________________________
2. Запишите название субъекта Федерации, в котором вы
проживаете ___________________________________________

2. Верны ли следующие утверждения:

ДА

Утверждения

НЕТ

Сейчас официальное название нашей страны – Российская
  Федерация или Россия

Субъекты Российской Федерации: края, области, республики,
  города федерального значения, автономные округа.

Субъект Российской Федерации в котором мы живём – это
  Калининградская область.

Слово «федерация» происходит от латинского слова и
  означает «союз, объединение»

Сахалинская область - это субъект Российской Федерации

Камчатский край – это соседнее с РФ государство

Россия – это наша Родина.

Патриот – это человек любящий свое Отечество

РОДИНА – это страна, в которой человек живёт, где он
  родился, где жили его предки.

3. Выполните задания по карте:
1.
Назови столицу Российской Федерации
_________________________________________________________________
2.
Назови страны - соседи Российской Федерации
___________________________________________________________
_______________________________________________________________________________________________________
3.
Найди и запиши количество республик
_______________________________________________________________
4.
Найди и запиши количество краев ___________________________________________________________________
5.
Найди и запиши количество областей
_________________________________________________________________
6.
Найди и запиши названия автономных
округов ________________________________________________________
_______________________________________________________________________________________________________
7.
Найди единственную автономную область, как на называется? _____________________________________________
8.
Найди и запиши названия городов
федерального значения
____________________________________________
___________________________________________________________________________________________________

4. Викторина (по описанию назови субъект Федерации).
1)       Самая юная республика Российской
Федерации (она образовалась на твоей памяти, т.е. ты помнишь это событие)
_______________________________________________________________________________________________________
2)
Эта область ближе
других расположена к Японии _____________________________________________________
3)       По территории, каких субъектов
Федерации протекает река Волга? ________________________________________
_______________________________________________________________________________________________________
4)  Центром это субъекта является город порт
Владивосток _________________________________________________

5. Наш регион – особенный, его часто называют
«матрешкой». Почему? В объяснении используй слова: Тюменская
область, ХМАО-Югра, ЯНАО, входят в состав, есть собственный губернатор, обладают
самостоятельностью.
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

6. Выясни с помощью сети Интернет:
1. Когда образована Тюменская область? Сколько ей лет?
________________________________________________________
2. Кто является главой Тюменской области? ____________________________________________________________________
3. Кто является главой города Тюмени?
________________________________________________________________________
4. Выясни адрес расположения Тюменской  областной Думы.
Запомни, что это законодательный орган субъекта РФ
__________________________________________________________________________________________________________
5. Кто является председателем Тюменской городской Думы?
______________________________________________________
6. Сколько депутатов входят в состав Тюменской городской
Думы? _____________ Кто их выбирает? ____________________
__________________________________________________________________________________________________________

@ Тетерина Елена Викторовна,
учитель истории и обществознания МАОУ СОШ № 65 г. Тюмени

file_name: Практикум по обществознанию в 7 классе с региональным компонентом для юга Тюменской области.docx

title: Практикум по обществознанию в 7 классе "Наша Родина - Россия" с региональным компонентом для юга Тюменской области


extracted_text:
ЛОГОРИТМИЧЕСКИЕ УПРАЖНЕНИЯ
 ДЛЯ ДЕТЕЙ МЛАДШЕГО ДОШКОЛЬНОГО ВОЗРАСТА
 С ПЕНИЕМ И БЕЗ.

«Солнышко и тучки»
1. СОЛНЫШКО

(русская
народная закличка)
Пальчиковая
гимнастика
Солнышко-ведрышко,

Выгляни
в окошко: (сильно сжимают кулачки ладонями от себя и разжимают, энергично
растопыривая пальцы)
Твои
детки плачут,
По
камушкам скачут! (постукивают пальчиком по ладони другой руки)
2. ПРОГОНИМ
ТУЧКИ
Дыхательная
гимнастика
Дети
поднимают прямые руки вверх (вдох), затем опускают их (выдох сквозь губы «дудочкой»)
– «дуют на тучку, прогоняя ее».
Вдох
и выдох могут быть и быстрыми, и медленными.

«Ушли кони со двора»
(русская народная потешка)
Разминка
Тара-ра,
тара-ра,
Ушли
кони со двора!
Тара-ра,
тара-ра,
Ушли
кони со двора! (руки на поясе, ритмично шагают с высоким подъемом колена)
А
ребята их поймали,
Да
покрепче привязали!
А
ребята их поймали,
Да
покрепче привязали! (ритмичный бег на каждый слог с подъемом колена)
Привязали
за плетень,
Наказали
н весь день! (топают по 4 раза сначала одной ногой, затем другой)
В
конце разминки дети длинно фыркают губами, как кони

«Цветочки»
Для
мелкой моторики
Мы
цветочки сорвем (вытягивают поочередно руки, делая хватательные движения)
И
в букеты соберем (сцепляют пальцы обеих рук в замок и выпрямляют, а затем
сжимают их, не расцепляя ладоней)
Повторяется
несколько раз.
«Дедушка Ежок»
(русская народная потешка)
Разминка
Уж
ты, дедушка Ежок,
Не
ходи на бережок: (грозят пальчиком)
Там
растаял снежок,
Заливает
лужок. (слегка сгибают корпус и машут из стороны в сторону свободно
опущенными руками)
Ты
промочишь ножки, (шагают на месте с высоким подъемом колена)
Красные
сапожки! (выставляют поочередно ноги на пятку, руки на поясе)

«Барашеньки»
(русская народная потешка)
Разминка
Барашеньки
Крутороженьки
(круговые движения кулачками по вискам)
По
лесам ходят,
По
горам бродят. (шаг на месте с высоким подъемом колена)
На
дудочке играют,
Деток
потешают! (имитируют игру на дудочке, быстро перебирая пальцами обеих рук)

Примечание:
в оригинале: «…на скрипице играют», но я посчитала, что «…на дудочке» малышам
понятнее.

«Ай тари, тари, тари»
(русская народная потешка)
упражнение
для развития мелкой моторики, для развития чувства ритма.
Ай,
тари, тари, тари,
Куплю
Маше янтари. (складывают на каждой руке в колечко большой и указательный
палец, и сцепляют колечки между собой, затем расцепляю колечки, поворачивают
кисти рук и снова сцепляют колечки. Повторяют в течение всей фразы).
Останутся
деньги –
Куплю
Маше серьги. (поглаживают пальчиками мочки ушей)
Останутся
пятаки –
Куплю
Маше башмаки. (Простукивают ногами ритмический рисунок фразы)
Останутся
грошики –
Куплю
Маше ложки. (прохлопывают ритмический рисунок фразы)
Примечание:
в оригинале: «…куплю Марьке янтари», изменила по вышеуказанной причине.

alt: ЛОГОРИТМИЧЕСКИЕ УПРАЖНЕНИЯ

title: Логоритмические упражнения для детей младшего дошкольного возраста


extracted_text:
Приложение 3.

Задание:
сравните числа:                                    Черновик:

 1.   … 0
2.   0 … 0,58
3.    …
4.   –2,1 … -0,6
5.    … 0
6.   –9,9 … 0,1
7.    …
8.   –0,48 … -4,8
9.   –5,7 … -5,6
10. 0 …

Оцени себя сам!

поняли ли теорию:

как запомнили правила:

эмоциональный настрой

+

правила понял (а) все

+

запомнил (а) все правила

+

чувствовал (а) свободно,
  комфортно

±

правила понял (а) не все

±

не все правила запомнил
  (а)

±

чувствовал (а)
  стеснительно, не комфортно

-

ничего не понял (а)

-

не запомнил (а)
ни одного

-

ничего не понравилось,
  чувствовал (а) плохо

file_name: 10. Дидактический материал. Приложение 3. Вариант 1.doc

alt: Приложение 3. Задание: сравните числа:


file_name: задачи по алгебре для подогтовки к ОГЭ_тригонометрия_35.docx


extracted_text:
7 класс 1 вариант
1.     Вычислите x4 −
2(x + 3)2 + 4 при x = 3.
A) 12               B)
13               C) − 12            D) 120
E) Варианты A – D неверны

2.    Кусок мыла и изначально
имел обычную форму «кирпич» (каждая грань которого – прямоугольник). За время
использования кусок мыла уменьшился, оставшись по форме «кирпичом», но каждая
его сторона сократилась в 1,3 раза по сравнению с изначальными размерами. Во
сколько раз уменьшился объём куска мыла?
A) 1,69    B) 0,79    C)
2,197    D) 1,3    E) 2,3

3.    Решите уравнение:
                                                2x       + 1−3x = 1,5
                                          (32)2−
91             2
A) 19     B) 12       C)
337
D) 29       E) 0

4. Найдите положительное x,
которое удовлетворяет условию (
3x)2 + 4 = 1
A) 0,5               B) 3,5              C) 7      D)
6,3              E) 5

5. В равнобедренном
треугольнике  ABC угол B равен 120. BH – высота треугольника ABC
,  BN – биссектриса треугольника ABH ,  BM –
биссектриса треугольника CBH . Длина отрезка  BN равна 7. Найдите
длину стороны AC .
A) 14  B) 6  C) 21  D) 10    E) Варианты A – D неверны

6. Найдите сумму всех
целых чисел x, которые удовлетворяют условию |x−33|
< 1,3, но не удовлетворяют условию x2 < 5 .
A) 18  B) 12
C) 3  D) 7  E) -3

7.    В наборе юного
геометра даны палочки длиной
1, 2, 3, 5 и 6 см. Сколько
различных треугольников             можно составить из палочек этого набора (не
обязательно одновременно).
A) 15    B)     0
C) 2    D) 3    E) Варианты A – D неверны

8. Мишенью с номером 1 называется
квадрат с вершинами (1; 1), (1;− 1),(− 1;1), (− 1;− 1)
на

7 класс 1 вариант
координатной плоскости, мишень номер 2 – это
квадрат (2;2), (2;− 2), (− 2;2), (− 2;− 2), и так
далее. Пуля летит по траектории y = 2|x − 2,5| + 1,5 .
Мишень с каким минимальным
номером заденет эта пуля?
A) 3                 B)
1                 C) 5                 D) 2                  E) 4

9. Сколько
точек, обе координаты которых целые, лежат выше графика функции y = x2
, но ниже прямой y = 7?
A) 19 B) 30      C)
29 D) 9      E) 20

10. На какой
общий множитель можно сократить числитель и знаменатель записанной дроби?
y2 + 2xy − 4x
− 2y 2x2
+ xy + 6x + 3y
A) x + 2y           B)
2x + y         C) xy + 2          D) x + y +
1
E) 2xy

11. Упростите выражение:
 : ( (0,125) a)

A)              B) 5a   C) 2516a
D) 2a0            E) 40

12.
Разложите на множители: 1 + 4a2b2 – ( a2 +  b2)2

A)
(1 – a2 –  b2)(1
– a2 +  b2)
B) (1 – a2 +  b2)2
C) (1 + a2 –  b2)(1
– a2 –  b2)
D) (1 + a2 –  b2)(1
– a2 +  b2)

E)
другой ответ

13. Представьте в виде
произведения: x2 − 2xy + x − xz +
2yz − z
A) (x − z)(x
+ 2y − 1)              B) (x − z)(x −
2y + 1)              C) (x + z)(x − 2y +
1)                D) (x − y)(x − 2z +
1)              E) другой ответ

14. Упростите:  (2m4n3)73•(44m85n2)3 (2m n )
A) 32m19n5       B) 32m19n−5
C) 16m21n−5        D)
 32m21n−7
E) другой ответ

15. Найдите
наибольшее целое решение неравенства:
 −  > x+21
A) –2
B) –1           C) 1             D) 2           E) другой ответ

16. Найдите  сумму целых решений
неравенства
1≤|2x + 9|≤3

А) -9         B) -12        C)
-14        D)-11         E) другой ответ

27.    Какое
число надо прибавить к многочлену 9x2 + 30x − 3 ,
чтобы получить квадрат двучлена?
А) 25         B) 26        C)
27        D) 28         E) другой ответ

28.
Вычислите: (
− 96·84) : (352 − 262)
А) 16/63         B)
144/63        C) 144/61        D) 16/61         E)
другой ответ

29.    В
последовательности  1, 2, 3, … каждый следующий член (xn+2)
вычисляется через два предыдущих (xn+1 и
xn) так:
сперва вычисляется выражение 32xn+1
− 32xn , затем оно
приводится к виду обыкновенной несократимой дроби, а затем у полученного числа
отбрасывается знаменатель (то есть остаётся числитель и знак числа). Например,
третий член последовательности, получен так:
 32·2 − 32·1 = 3 − 32 =
32→3.
Найдите седьмой член этой
последовательности.
        A)
35 B) 3       C) 17 D) − 27             E) 10

30.
В компании 13 человек. Каждый пожал руку каждому.
Сколько рукопожатий было
сделано?
        A)156
B) 78   C) 13          D) 25
E) нет правильного ответа

31.
Найдите количество натуральных чисел, меньших 10000, первая цифра
у которых чётна.
(Ноль, как
обычно, не считаем натуральным числом. Больше того, рассматриваем правильную
десятичную запись числа, то есть старшая цифра не может равняться нулю)
         A)
4444    B) 4000    C) 5555    D)    6500    E)   2304

32.
Домик Кролика нарисован 4 раза, а домик Пятачка только один раз.
Где домик Пятачка?

A
B                  C                     D                       E
33.    Какую
фигуру надо добавить к закрашенной фигуре, чтобы получить квадрат?

34.    Какое
число должно стоять в пустующей ячейке?

       A)
24               B) 20              C) 26
D) 22               E) 25

35. Если нарисованную развертку
сложить в кубик, какой из следующих кубиков получится?

A               B                C
D                 E
36. Подозрительный ювелир
изготовил для королевского двора новую золотую корону. По измерениям
придворного метролога объем короны составил 0,2 л, а её масса - 3,14 кг.
Выясните, не обманул ли ювелир короля. Из какого металла сделана корона?
Плотность золота считать равной 19,3 г/см3,
железа – 7,8 г/см        3, меди – 8,9 г/см3.
(a) Чистое золото    (b) Чистое железо
(c) Чистая медь    (d) Сплав железа и меди
(e) Ни один из вариантов не подходит
37. Рыболов Анатолий поймал язя
массой 5 кг. Под весом этой рыбы пружина его безмена растянулась на 3 см. На
сколько растянется пружина этого безмена, когда Анатолий будет взвешивать на
нём двухкилограммовый пакет с картошкой?
(a) 1,6 см    (b) 7,5 см    (c) 1,2 см    (d) 3 см
(e) Ни один из вариантов не подходит

38. На идеально гладком дне
морском стоит кубический обелиск неизвестного происхождения, длина ребра
которого равна 0,5 м. Нижняя грань обелиска очень плотно соприкасается с
поверхностью дна. Найдите выталкивающую силу, действующую на обелиск. Плотность
морской воды принять равной 1030 кг/м3.

(a) 1287,5 Н    (b) Выталкивающая сила не действует

(c) 1250 Н    (d) 1300 Н
(e) Ни один из вариантов не подходит

39. Пупа и Лупа качаются на
несимметричных качелях. Расстояние от оси качелей до Пупы составляет 2 м, при
этом длина самих качелей составляет 3 м. На сколько нужно поправиться Лупе,
чтобы качели пришли в равновесие, если и Пупа, и Лупа весят по 60 кг?
       (a)
120 кг    (b) 60 кг    (c) 30 кг
(d)  Поправиться нужно не
Лупе, а Пупе.
(e)   Ни один из
вариантов не подходит

40. Полярник Геннадий в надежде
поймать связь подкидывает свой телефон вертикально вверх, придавая ему скорость
8 м/c. На какую высоту поднимется телефон, если его масса составляет 130 г?
(a) 5,2 м    (b) 8 м    (c) 4,16 м    (d) 3,2 м
(e) Ни один из вариантов не подходит

41. На рисунке ниже изображена
система блоков. Определите разность показаний правого и левого динамометра, при
условии, что масса грузика равна 170г.
(a) 1,7 Н    (b) 3,4 Н    (c) 0,85 Н    (d) 0 Н
(e) Ни один из вариантов не подходит

42. На графике представлена
зависимость силы натяжения пружины от её растяжения. Пользуясь графиком,
определите коэффициент упругости пружины

(a) 50 Н/м    (b) 5 Н/м    (c) 0.4 Н/м    (d) 40
Н/м
(e) Ни один из вариантов не подходит

43. Первую треть пути машина
ехала со скоростью 100 км/ч, вторую треть пути она ехала со скоростью 20 км/ч,
третью треть - со скоростью 50 км/ч. Найдите среднюю скорость автомобиля.
(a) 20,5 км/ч    (b) 57 км/ч    (c) 37,5 км/ч
(d) 70 км/ч
(e) Ни один из вариантов не подходит

44. Турист Евгений собирается в
зимний поход. Его масса, вместе со всем снаряжением, составляет 90 кг. На
каждую из своих двух ног он собирается нацепить по снегоступу. Какой
минимальной площади снегоступы ему следует взять с собой в поход? Снег лежит
давно, поэтому выдерживает давление 5кПа.
       (a)
0,18 м2    (b) 0,018 м 2    (c) 0,55 м 2    (d) 0,30 м 2
(e) Ни один из вариантов не подходит

45. Какой
площади должен быть большой поршень гидравлического пресса, чтобы на Луне весом
человека можно было бы поднять БелАЗ-75710 — самый большой в мире самосвал?
Масса самосвала 360 т, масса человека - 90 кг, площадь малого поршня составляет
200 м2. Ускорение свободного падения на
Луне 1,6 м/с2.
       (a)
0,8 км2    (b) 1,6 км 2    (c) 0,4 км 2    (d) 3,2 км 2
(e) Ни один из вариантов не подходит

46. Дед Тихомир со своими двумя
внуками отправился рыбачить. Ребятишкам стало скучно и они решили сыграть в
игру: кто дальше кинет грузик, а их в лодке имелось всего два массой по 1 кг
каждый. Кинули дети их одновременно с одинаковой скоростью 3 м/с вдоль
горизонта с неподвижной лодки. Дед узнал об этой затее только когда увидел
летящие грузила, и поэтому успел поймать только один из них. Какую скорость
имела лодка сразу после того, как дед поймал один из грузиков? Масса лодки со
всем находящимся в ней, кроме двух грузиков, составляла 200 кг.
(a) 15 мм/с    (b) 7,5 мм/с    (c) 30 мм/с    (d)
20 мм/с
(e) Ни один из вариантов не подходит

47. Брусок в форме
параллелепипеда имеет плотность 4000 кг/м3 и геометрические
размеры 5х6х7 см. Определите      минимальное давление,
которое может создать брусок, если поставить его на землю.
(a) 2 кПа    (b) 200 Па    (c) 2,8 кПа    (d) 2400
Па    (e) 210 Па

48. У Пети имеется
электрический подъёмник с КПД η1 =
90% и генератор электричества, работающий на тепловой энергии, с КПД η2 = 40%, а также
некоторое
количество дров, которые дают при сжигании в печи генератора Q = 50 кДж
тепловой энергии. На какую максимальную высоту Петя может поднять себя с
помощью подъёмника? Масса Пети m = 60 кг.
(a) 75 м    (b) 33 м    (c) 30 м    (d) 25 м
(e) Ни один из вариантов не подходит

49. Король Артур пытается
вытянуть меч Экскалибур из камня. Считая, что сила трения в камне постоянна и
равна 1000 Н, вычислите, сколько энергии затратит Артур на вытаскивание меча.
Масса Экскалибура составляет 4 кг, его длина - 1 м.
(a) 1000 Дж    (b) 960 Дж    (c) 1040 Дж    (d)
1400 Дж
(e) Ни один из вариантов не подходит

50. На яхте с бассейном
отправилась в море группа из 5 друзей массой по 70 кг каждый. Масса яхты с
этими людьми на борту и заполненным пресной водой бассейном составляет 4 т.
Какая по величине выталкивающая сила будет действовать на яхту, когда все
пятеро будут находиться в бассейне? Плотность морской воды принять равной 1030
кг/м3.
(a) 40000 Н    (b) 41200 Н    (c) 36500 Н    (d)
37595 Н
(e) Ни один из вариантов не подходит

file_name: 7 класс 1.pdf

alt: Вычислите x 4 − 2( x + 3) 2 + 4 при x = 3

alt: Мишенью с номером 1 называется квадрат с вершинами (1; 1), (1;− 1),(− 1;1), (− 1;− 1) на 7 класс 1 вариант координатной плоскости, мишень номер…

alt: Найдите наибольшее целое решение неравенства: − > x + 2 1

alt: Какое число надо прибавить к многочлену 9 x 2 + 30 x − 3 , чтобы получить квадрат двучлена?

alt: Ни один из вариантов не подходит 37

alt: Артур на вытаскивание меча. Масса

title: физика


extracted_text:
Проверочная
работа по теме «Времена года. Погода».
Упражнение 1. Вычеркни лишнее слово.
1. cold, summer, windy, hot
2. jacket, autumn, spring, winter
3. T-shirt, sunny, trousers, shorts
Упражнение
2. Распредели слова по колонкам.

Времена
  года

Погода

Одежда

Cold, jeans, spring, jacket, sunny, hat,
summer, dress, hot, rainy, socks, winter, T-shirt, shorts, autumn, windy
Упражнение 3. Выбери правильный вариант.
1. It’s
cold. Put
on/ take off your coat.
2. Take your umbrella. It’s raining/
windy.
3. It’s hot today. I’m wearing my
jacket/shorts.
4. In summer/winter the weather is hot.
Упражнение 4. Прочитай тексты и нарисуй
одежду детям в соответствии с текстами.
I’m Ann. I’m seven. I’m on my summer
holidays. I have lots of fun. It’s hot and sunny. It’s not raining. I’m wearing
a red T-shirt, blue shorts and a green hat. My shoes are orange.
I’m Tom. I’m eight. It’s spring. I’s
raining. I’m wearing a green jacket, blue jeans and brown shoes. I ‘ve got a
blue umbrella.

Ключи
Упражнение 1.
1. summer
2. jacket
3. sunny
Упражнение 2.

Времена
  года

Погода

Одежда

spring

Cold

jeans

summer

sunny

jacket

winter

hot

hat

autumn

rainy

dress

windy

socks

T-shirt

shorts

Упражнение
3.
1. put on
2. raining
3. shorts
4. summer

file_name: Проверочная работа погода.docx

alt: Ключи Упражнение 1. 1. summer 2

intro: Проверочная работа составлена к УМК Быковой Н.И. "Spotlight".

английский язык

group: Дисциплины

tags: Проверочная работа. Времена года. Погода.

title: Проверочная работа по английскому языку для учащихся 2-го класса по теме "Времена года. Погода"


extracted_text:
ЛЕКЦИЯ НА
ТЕМУ:
Мотиваційні теорії

   Однією
з ранніх теорій мотивації є теорія Адама Сміта і його послідовників.
Методи
і способи мотивації пройшли довгу історію еволюційного розвитку. Впродовж
багатьох років була домінуючою модель грубого фізичного примусу до праці, а вже
потім – моделі економічної необхідності та стимулювання праці відповідно до її
продуктивності.
Ранні
економісти, як правило, йшли слідами Адама Сміта, який займався пошуком
заходів, які дозволили б збільшити багатство нації, або Давіда Рікардо, який
робив наголос на розподілі багатства згідно з факторами виробництва, або
Альфреда Маршала та ін., які удосконалили певною мірою маргінальний аналіз.
У
відомій книжці А. Сміта “Дослідження про природу і причини багатства народів”
(1776) була обґрунтована концепція “економічної людини”, в основі якої лежить
твердження, що головним мотивом діяльності “економічної людини” є
своєкорисливий інтерес, який задовольняється тільки в результаті обміну між
людьми. В умовах поділу праці, писав А. Сміт, кожна людина, яка керується егоїстичними спонуканнями і
дбає лише про свій інтерес, насправді допомагає усім іншим і збільшує тим самим
“багатство народів”.
Відомим
прихильником учення А. Сміта про економічний мотив діяльності людини був
“батько наукового менеджменту” Фредерік Тейлор. У своїх роботах, опублікованих
у 1890-1915 рр., Ф. Тейлор доводив, що висока заробітна плата і низькі витрати
складають основу ефективного менеджменту. За таких умов можна сформулювати
загальні принципи менеджменту, дотримуватись їх навіть у найбільш складних
обставинах і здійснювати кроки, щоб перейти від поганої системи управління до
кращої.
Для
підвищення заробітної плати і зниження витрат Тейлор пропонував:
а)    кожному
робітнику по можливості доручати виконання найбільш складної роботи, яку він
спроможний виконувати. Ця робота повинна максимально відповідати його умінням і
фізичним даним;
б)  кожного
робітника слід стимулювати так, щоб його виробіток досяг рівня кращого
виробничого робітника того ж розряду;
в)  кожному
робітнику, який досяг найвищих показників для робітників тієї ж кваліфікації,
слід доплачувати залежно від характеру роботи надбавку від 30 до 100% порівняно
із середнім заробітком робітників з тим же розрядом. Основний наголос
Тейлор робив на пункт “в” і у зв’язку з цим рекомендував відрядну оплату праці
як засіб мотивації, що спонукає першокласного працівника докладати додаткових
фізичних і розумових зусиль.
Найбільший
недолік системи стимулювання Тейлора полягає в тому, що у своїх узагальненнях
він стверджував, нібито поведінка робітника як об’єкта управління
детермінується тільки економічними мотивами. У результаті це призвело до того,
що не враховувалися психологічні аспекти у формуванні ставлення людини до своєї
роботи, а також не повною мірою враховувалося значення фізіологічних факторів
продуктивності праці. Встановлена диференціація в оплаті праці залежно від
виконання норм виробітку по суті є штрафною системою оплати праці, за якою
штрафуються не лише слабкі, але й середні робітники. Тейлор ігнорував блага
самого працюючого, зосереджуючи увагу тільки на користі підприємців,
обґрунтовуючи вигідні для них максимальні розміри матеріальної винагороди за хорошу
роботу.
Певний
внесок у розроблення теорії мотивації зробили З. Фрейд і неофрейдисти.
Зігмунд
Фрейд (1856-1939) – австрійський невропатолог, психіатр і психолог, засновник
психоаналізу – методу дослідження психіки шляхом фіксації снів, дій і уявлень
та їх тлумачення як прояву неусвідомлених потягів.
Основною
передумовою психоаналізу є поділ психіки на свідоме і несвідоме, що пізніше
знайшло важливе місце у розвитку мотиваційного механізму.
У
психічній діяльності людини З. Фрейд підмічав дві важливі, на його думку,
потреби: лібідозну (статевого інстинкту) і агресивну. Пізніше, надаючи великого
значення першому з виділених різновидів потреб, він намагався дати пояснення
всім проявам поведінки людини з точки зору “лібідо”.
Фрейд
проголосив ідею про роль сексуального як головного рушія поведінки людей, їх
історії і культури. Тобто теорія психоаналізу 3. Фрейда розглядає мотивацію
людської діяльності як функцію так званих первинних позивів або інстинктів
сексу і агресії, дія яких виявляється у формі неподоланних захоплень.
Фрейдизм
відводить важливу роль дитинству у формуванні мотивації, яке, на думку Фрейда і
його послідовників (Ф. Адлер, К. Хорні, Г. Салліван та ін.), однозначно
визначає характер і установку дорослої особистості.
У той
самий час теорія психоаналізу Фрейда випускає з поля зору соціальну
зумовленість психіки людини, протиставляє мотивацію свідомості, а енергетичну
сторону психічної діяльності інформаційній.
З.
Фрейд усі мотиваційні закономірності трактував тільки як динамічно-енергетичні.
Чимало інших учених (Фрієр, Браун, Фарбер) також перебільшують, абсолютизують
роль динамічних факторів і в той самий час ігнорують роль змістовних моментів.
До
недоліків фрейдистського вчення можна віднести і те, що всі компоненти його
теорії підпорядковані біологічним основам. Реальна діяльність людини при цьому
виявляється в символах потреб, які “заглушені” свідомістю.
Після
Другої світової війни ідеї фрейдизму почали активно проникати в соціологію,
культуру, антропологію, сприяли становленню теорії Франкфуртської школи (Е.
Фром, Г. Маркузе та ін.), а також “фрейдомарксизму” В. Райха.
Тепер
фрейдизм поступився місцем неофрейдизму; найбільш відомий представник – К.
Юнг, теорія якого одержала назву аналогічної психології.
Юнг
заклав основи типології особистості і мотивації її поведінки, обґрунтував
спрямованість людини на себе і на об’єкт. Згідно з його концепцією люди були
поділені на екстравертів та інтровертів. Поряд з цим він також ввів у практику
додаткові типи (інтуїтивний, мислячий, емоційний), кожен із яких визначався
співвідношенням різних функцій.
Як
недолік теорії Юнга слід вважати те, що він розглядає мотивацію поведінки
людини без урахування впливу навколишнього середовища. Типи його особистостей
визначаються обмеженими обставинами народження людини без урахування
особливостей життя, розвитку. Тобто у Юнга залишився фрейдизм як основа
мотивації поведінки людини, хоча і в дещо завуальованому вигляді.
Один
із учнів З. Фрейда А. Адлер більшу увагу, ніж Фрейд, приділив ролі
соціального компонента у розвитку особистості. Соціальність, колективність, з
його точки зору, – головне в житті людини. В основі суспільства та суспільного
розвитку, на його думку, лежить індивідуальне та колективне прагнення до
самоствердження, до переборювання власної слабкості та неповноцінності, до
досягнення могутності та удосконалення.
З
метою подолання власної неповноцінності людина шукає певні способи компенсації.
Адлер
виділяє різні види компенсації, які створюють певні “життєві сили”:
§   успішна компенсація почуття
неповноцінності в результаті збігу бажання до перевершення із соціальним
інтересом;
§   надкомпенсація, яка забезпечує
одностороннє пристосування до умов життя за наявності надмірного розвитку
якоїсь однієї із можливих здібностей людини або її рис;
§   при захворюванні людина не має
можливості звільнитися від відчуття неповноцінності, не може забезпечити
компенсацію “нормальним” способом. Щоб виправдати свою невдачу, в такому
випадку вона виробляє симптоми хвороби, що може викликати невротичний стан.
Певний
інтерес становлять роботи К. Хорні – учениці З. Фрейда, яка розкриває
мотивацію поведінки людини з позицій вродженого почуття хвилювання. Відчуття
хвилювання забезпечує створення мотиваційного механізму, керованого бажанням
особи врятуватися від названого відчуття. Тобто основою мотивації будь-яких
вчинків людини в теорії Хорні є трансформація почуття хвилювання, або так
званої “корінної тривоги”, яка спонукає людину до пошуку своєї безпеки, а отже,
детермінує всі її дії і вчинки.
Згідно
з теорією Хорні поведінкою людини керують прагнення до безпеки й прагнення
задоволення своїх бажань.
Одним
із відомих напрямів неофрейдизму вважається теорія Г. Салівена. Згідно з
цим ученням особистість є відносно стійкою моделлю міжособистісних ситуацій, що
характеризують і повторюють людське життя. Вже при народженні у людини
з’являється потреба спілкуватися з іншими людьми, потреба в ніжності, безпеці.
Конкретніше механізм мотивації поведінки людини автор розглядає на основі таких
факторів, як потреба в ніжності, лагідності, бажанні уникнути тривоги. Крім
того, потребу в безпеці і бажання уникнути тривоги Салівен розглядає як
соціальні явища, які від народження входять до складових органічних потреб
людини.
Розглядаючи
почуття тривоги як основи мотивації поведінки людини, своїми концепціями К.
Хорні і Г. Саллівен роблять крок до формування концепції відчуження
особистості. Це особливо чітко спостерігається в роботах  Е. Фрома.
У
зв’язку з тим що погляди Е. Фрома формувалися на основі вчення К. Маркса про відчуження результатів праці
від виробника при капіталізмі, він намагався розповсюдити проблему відчуження в
суспільно-економічному житті на психічну діяльність людини, тобто не тільки на
економічну і соціальну, але й на морально-етичну сторони. Розвиваючи свою
концепцію, автор підкреслює, що людина не хоче бути вільною, вона страждає від
свободи, прагне спілкування з іншими людьми.
Фром
підкреслює подвійність природи людини, яка, з одного боку, прагне незалежності,
а з іншого – хоче позбавитись її, оскільки незалежність веде до відчуження. Автор
також намагався вивести різноманітність типів самовідчуження людини залежно від
соціального характеру розвитку суспільства, а саме: до періоду раннього
капіталізму він відносив нагромаджувальний тип людини з експлуатаційним,
скупим, педантичним характером, до наступного суспільного періоду – рецептивний
(пасивний) тип, період імперіалізму – “ринковий” тип самовідчуження. Нарешті
відмирання капіталістичного суспільства характеризується появою духовного,
продуктивного характеру людини, в основі якого лежить любов до інших людей.
У
кінцевому підсумку в концепції Фрома соціальні явища осмислюються на основі тих
самих внутрішньопсихологічних механізмів, тобто дана теорія являє собою певний
психологічний феномен, який схиляється до психологічного редукціонізму.
Одна з концепцій має назву теорії фрустрації, розробниками якої є вчені Долард,
Міллер та ін. Відповідно до цього наукового напряму основою мотивації
поведінки людини було визначено фрустрацію. Остання ніколи не припиняє
свого існування, оскільки зовнішнє середовище ворожо ставиться до людини.
Розвиток людини, будь-яка регуляція її поведінки зводяться до боротьби з
перешкодами навколишнього світу.
У
концепції розглянуто різні види поведінки людини, або реакцій, спрямованих на
боротьбу із фрустраціями, що проявляються у вигляді агресій різної модальності
та форми. Відповідним чином знаходили пояснення такі види поведінки людини, як
садизм, депресія, гнів. У сучасній літературі часто агресивність поведінки
людини розглядається на основі певного її стану, оцінки емоційної компоненти
особи. Але, незважаючи на те, що
часто емоції
гніву переростають у форму люті, і  це може не супроводжуватися гнівом і не
всякий гнів провокує агресивний стан людини.
Теорію
фрустрації як механізм мотивації поведінки людини було використано в подальших
дослідженнях психологів, зокрема в роботах Розенцвейга. Тобто дія
фрустрації може мати різні прояви: в одних людей агресія спрямовується на самих
себе при визнанні своїх недоліків, в інших – перекладається на інших осіб.
Мотиви людських вчинків, інтересів, дій можуть опосередковуватися. Чим вищий
рівень свідомості має людина, тим більш опосередкованою є її поведінка.
Перейдемо
до розгляду сучасних теорій мотивації, які розділяють на змістові та процесійні.
Змістовні
теорії мотивації
аналізують фактори, що впливають на мотивацію. Значною мірою головна увага цих
теорій зосереджена на аналізі потреб та їх вплив на мотивацію. Ці теорії
описують структуру потреб, їх зміст і те, як дані потреби пов’язані з
мотивацією людини до діяльності. У цих теоріях робиться спроба дати відповідь на питання про те,
що всередині людини спонукає її до діяльності.
Змістовні теорії
мотивації ґрунтуються на ідентифікації мотивів, які примушують людину діяти так
чи інакше. М. Туган-Барановський, А. Маслоу, Ф. Герцберг, Д.
Мак-Грегор, Д. Мак-Клелланд займалися розробленням змістовних теорій мотивацій.
М.
Туган-Барановський одним із
перших у світі розробив чітку класифікацію потреб. У його теорії виділено 5
груп потреб:
§   фізіологічні (у їжі, воді, повітрі, сні тощо);
§   статеві (у сексі, намаганні сподобатися
представнику протилежної статі);
§   симптоматичні інстинкти і потреби (інстинкти
самозбереження, продовження роду);
§   альтруїстичні (у безкорисливій турботі про
інших);
§   практичні (у житлі, авто, грошах тощо).
“Мотиви і інтереси
негосподарського роду, – писав М. Туган-Барановський, – мали особливо великий
вплив на розвиток господарства... Усупереч Енгельсу люди часто віддавали
перевагу корисному”. Особливого значення у розвитку економіки він надавав
раціональним почуттям, національній незалежності, моральним і релігійним
поглядам, духовності.
За теорією А. Маслоу потреби
класифікують на первинні та вторинні   (рис. 1). Первинні потреби за своєю
природою фізіологічні, з ними людина народилася. Це потреби в їжі, воді,
потреба дихати, спати, сексуальні потреби. Вторинні потреби за своєю природою
психологічні. Наприклад, потреба в успіху, повазі, прихильності, владі та
причетності до чогось або когось.

Рисунок 1 – Піраміда потреб  А. Маслоу

Згідно з теорією Маслоу існують такі потреби:
Фізіологічні потреби. До даної групи потреб належать
потреби в їжі, воді, повітрі, притулку і т. ін., тобто ті потреби, які людина
повинна задовольнити, щоб вижити, щоб підтримувати організм у стані
життєдіяльності. Люди, що працюють задля задоволення потреб цієї групи, мало
цікавляться змістом роботи, вони зосереджують свою увагу на оплаті, а також на
умовах праці, зручності на робочому місці, можливості уникати втоми і т. ін.
Потреби безпеки. Потреби цієї групи пов’язані з
прагненням і бажанням людей перебувати в стабільному та безпечному стані, який
би захищав від страху, болі, хвороб та інших страждань, які може завдати людині
життя. Люди, які відчувають такі потреби, прагнуть застрахуватися в прямому та
переносному розумінні від можливості несприятливих подій та змін, створюючи
страховий потенціал, наприклад, за рахунок навчання та освіти.
Потреби належності та причетності. Людина прагне до
участі у спільних діях, вона прагне дружби, бути членом яких-небудь об’єднань
людей, брати участь у суспільних заходах і т. ін. Усі ці прагнення складають
групу потреб належності і причетності. Якщо в людини переважає дана потреба, то
вона дивиться на свою роботу, по-перше, як на належність до колективу і,
по-друге, як на можливість встановити дружні відносини зі своїми колегами. Щодо
таких працівників керівництво повинно мати форму дружнього партнерства, для
таких людей потрібно створювати умови для спілкування на роботі.
Потреби визнання та самоствердження. Дана група потреб
відображає бажання людей бути компетентними, сильними, здібними, впевненими у
собі, а також бажання людей, щоб оточе визнали їх такими і поважали за це.
Люди, на яких дуже впливає дана потреба, прагнуть до лідерства, або ж до
положення визнаного авторитету при вирішенні завдань.
Потреби самовираження (самореалізації). Дана група потреб
об’єднує потреби, що виражають прагнення людини до найбільш повного
використання своїх знань, здатностей, вмінь та навичок. Ці потреби мають
набагато більш індивідуальний характер порівняно з потребами інших груп. Це
потреби людини в творчості в широкому розумінні. Люди з даною потребою відкриті
до сприйняття себе та оточення і незалежні.
Теорія ієрархічного розташування потреб Маслоу не дає
відповіді на запитання, у чому суть тих чи інших потреб. Основним завданням
цієї теорії є прагнення показати, як ті чи інші потреби можуть впливати на
мотивацію людини до діяльності і як, знаючи про певну динаміку дії потреб на
мотивацію людини, впливати на людину, даючи їй можливість задовольняти свої
потреби певним шляхом.
Концепція Маслоу сильно вплинула на розвиток теорії та
практики сучасного управління. Однак у концепції є ряд уразливих моментів:
§
потреби проявляються по-різному залежно від багатьох ситуаційних
факторів (зміст роботи, становище в організації, вік, стать і т. ін.);
§
необов’язково спостерігається жорсткий порядок зміни груп потреб одна
група за одною;
§
задоволення верхньої групи потреб необов’язково призводить до
послаблення їх впливу на мотивацію. Маслоу вважав, що винятком із цього правила
є потреба самовиживання, яка може не послаблювати, а навіть підсилювати свій
вплив на мотивацію у міру її задоволення. Практика показує, що потреба визнання
і самовираження також може підсилювати вплив на мотивацію в процесі її
задоволення.
Як і Маслоу, Клейтон Альдерфер у своїй теорії виходить з
того, що потреби людини можуть бути об’єднані в окремі групи, однак на відміну
від теорії ієрархічних потреб Маслоу він вважає, що таких груп потреб існує
три:
§
потреби існування;
§
потреби зв’язку;
§
потреби зростання.
Потреба існування охоплює дві групи потреб піраміди
Маслоу: потреба безпеки та фізіологічні потреби.
Потреба зв’язку відображає соціальну природу людини,
потреба належності до певної родини, організації тощо. Задовольняється шляхом
взаємодії з родиною, колегами, керівниками та підлеглими.
Потреба зростання – бажання бути творчою та продуктивною
людиною, задоволення потребує відшкодування можливостей і може потребувати
розроблення додаткових здібностей.
Групи потреб даної теорії досить наочно співвідносяться з
групами потреб теорії Маслоу, вони також відображають ієрархію потреб. Але за
Маслоу потреби задовольняються знизу вверх завжди. Альдерфер припускає
можливість регресивного просування по ієрархії потреб у результаті
невиправданих надій при реалізації потреб вищого порядку, розладнання ситуації,
здійснення певних прагнень. Потреби у належності та зростанні інтенсифікуються
у середовищі, де існують великі можливості для їх задоволення. Ієрархія потреб
відображає сходження від більш конкретних потреб до менш конкретних.
За Альдерфером процес просування вгору за рівнем потреб
має назву процесу задоволення потреб. Процес руху вниз – це процес фрустрації,
тобто поразка в намаганні задовольнити потребу.
Значно поширеною концепцією потреб, що визначають
мотивацію людини до діяльності, є концепція Девіда Мак-Клелланда, яка пов’язана
з вивченням впливу на поведінку людини: потреби досягнення успіху, потреби
співучасті (належності) та потреби влади. Згідно з ідеями Мак-Клелланда ці
потреби, якщо вони є у людини, досить сильно впливають на поведінку людини,
змушуючи її здійснювати дії, які повинні привести до задоволення цих потреб.
Потреба досягнення успіху виявляється в прагненні людини
досягати цілей, що стоять перед нею, більш ефективно, ніж вона це робила
раніше. Люди з високим рівнем потреби досягнення надають перевагу самостійному
обранню мети. При цьому вони зазвичай обирають помірно складні цілі та
завдання, виходячи з того, чого вони можуть досягнути і що вони можуть зробити.
Люди з цією потребою багато та охоче працюють, але не дуже люблять ділитися
роботою з іншими. Спільно отриманий результат їх задовольняє значно менше, ніж
якщо вони самі досягли цього результату. Загалом дана група потреб є об’єктом
дослідження всіх категорій персоналу організації і порівняно з іншими групами
потреб прямо пов’язана із стимулюванням підлеглих.
Потреба співучасті виявляється у вигляді прагнення до
дружніх відносин з оточенням. Люди з високою потребою співучасті намагаються
встановлювати та підтримувати дружні стосунки, прагнуть отримати схвалення і
підтримку з боку оточення, занепокоєні тим, як про них думають інші. Для них
дуже важливим є той факт, що вони комусь потрібні, що їх друзі і колеги не
байдужі до них та до їхніх дій.
Потреба влади є третьою значною потребою, вплив якої на
поведінку людини було вивчено та описано Мак-Клелландом. Ця потреба, як і дві
попередні, є набутою, розвивається на основі навчання, життєвого досвіду і полягає
в тому, що людина прагне контролювати ресурси та процеси, що відбуваються
навколо неї. Основним напрямом даної потреби є прагнення контролювати дії
людей, впливати на їхню поведінку, брати на себе відповідальність за дії і
поведінку інших людей. Потреба влади має два полюси: прагнення мати якнайбільше
влади, контролювати все і всіх і прагнення цілком відмовитися від будь-яких
спроб отримати владу, бажання цілком уникати таких ситуацій та дій, які
пов’язані з необхідністю виконувати владні функції.
Потреби досягнення, співучасті та влади в концепції
Мак-Клелланда не виключають одна одну і не розташовані ієрархічно, як це було в
концепціях Маслоу та Альдерфера. Більше того, прояв цих потреб на поведінці
людини дуже залежить від їх взаємовпливу.
Наприкінці 50-х рр. XX ст. Фредерік
Герцберг спільно зі своїми колегами провів дослідження щодо виявлення того, які
фактори з тих, що здійснюють мотивуючий та демотивуючий вплив на поведінку
людини, викликають її задоволеність або незадоволеність. Тобто дослідження
Герцберга приводять до висновку, що задоволеність від роботи є двовимірним
поняттям (на відміну від традиційного погляду – рис. 2).
Процес “задоволеність – відсутність задоволеності” в
основному знаходиться під впливом факторів, що пов’язані зі змістом роботи,
тобто з внутрішніми відносно до праці факторами. Дані фактори мають сильний
мотивувальний вплив на поведінку людини, який може привести до гарного
виконання завдання. Якщо ці фактори не наявні, то їх відсутність не викликає
сильної незадоволеності. Герцберг називав ці фактори “задовільниками”, але
частіше ці фактори називають мотивувальними факторами.

Рисунок 2 – Мотиваційна теорія Герцберга

Мотивувальні фактори розглядаються як самостійна група
потреб, яку можна назвати групою потреб у зростанні. До цієї групи належать
такі потреби або фактори, як досягнення, визнання, відповідальність,
просування, праця сама по собі, можливість зростання. Якщо ці потреби
задовольняються, то і людина відчуває задоволення. А якщо вони можуть приводити
до задоволений, то вони відіграють мотивувальну роль.
Процес “незадоволеність – відсутність незадоволеності”
визначається впливом факторів, пов’язаних в основному з оточенням, в якому
здійснюється завдання. Це зовнішні фактори, їх відсутність викликає у
працівника відчуття незадоволеності, однак їх присутність необов’язково
викликає стан задоволеності. Тобто дані фактори не відіграють мотивувальної
ролі, вони наче пов’язані з усуненням “болю”, “страждання”. У літературі з
управління їх називають факторами “здоров’я”, наче підкреслюючи цим, що дані
фактори створюють нормальні, здорові умови праці.
Фактори “здоров’я” можуть бути розглянуті як група потреб
людини в усуненні труднощів, бажань та проблем. Ці фактори допомагають людині
усунути “біль”, який вона відчуває за їх відсутності. Але вони не є
мотивувальними, тому що забезпечують нормальні умови праці і фактично не
приводять до задоволеності. До факторів здоров’я належать зарплата, безпека на
робочому місці, умови на робочому місці, статус, правила, розклад та режим
роботи, якість контролю з боку керівництва, взаємовідносини з колегами та
підлеглими.
На основі розробленої концепції двох факторів Герцберг
дійшов висновку, що за наявності у робітника відчуття невдоволеності менеджер
повинен основну увагу приділити тим факторам, які викликають незадоволеність, і
робити все для того, щоб усунути цю незадоволеність. Після того як досягнуто
стану відсутності незадоволеності, намагатися мотивувати робітника за допомогою
факторів здоров’я – марна справа. Тому після цього менеджер повинен
сконцентрувати увагу на приведенні в дію мотивувальних факторів і намагатися
досягти високих результатів праці через механізм досягнення робітниками стану
задоволеності.
“Дійсні мотиватори” – фактори, що спонукають людину до
високопродуктивної праці і викликають задоволення від діяльності.
“Гігієнічні” – фактори, що викликають незадоволення в
процесі діяльності і здійснюють демотивувальний вплив.
Теорія двох факторів отримала назву теорії мотиваційної
гігієни. Гігієна є наукою про підтримання здоров’я, а в даному разі про
підтримання здорової психіки.
Усі фактори середовища, які впливають на мотиви трудової
поведінки, Герцберг поділив на дві групи: ті, що сприяють, і ті, що
перешкоджають задоволенню працею. Фактори, які безпосередньо пов’язані з
процесом праці, він відніс до першої групи. До факторів, які сприяють
задоволенню працею, ввійшли: трудові успіхи, визнання заслуг, сам процес праці,
ступінь відповідальності, просування по службі, професійний ріст.
Згідно з теорією Герцберга наявність будь-якого з цих
шести факторів або їх усіх посилює позитивні мотиви трудової поведінки,
оскільки підвищує міру задоволення людини працею.
До факторів, які перешкоджають задоволенню працею
працівника, належать ті, що пов’язані з його оточенням, тобто із
соціально-психологічним кліматом в організації. Якщо якийсь з них буде
неадекватним, то це викличе незадоволення працівника і послабить позитивні
мотиви його трудової поведінки, посиливши незадоволеність роботою.
До факторів, які перешкоджають задоволенню працею,
Герцберг відніс такі: гарантія збереження роботи, соціальний статус, трудова
політика компанії, умови праці, ставлення безпосереднього керівника, особисті
схильності, міжособистісні стосунки, заробітна плата.
Ф. Герцберг вважав, що задоволеність працею
найефективніше досягається збагаченням її змісту. Це означає, що працівнику
слід давати можливості самостійно приймати рішення, спеціалізуватися в тій
діяльності, яка приносить людині найбільше задоволення, надавати перспективи
службового зростання тощо.
Д. Мак-Грегор висунув дві теорії, які характеризують
уявлення менеджерів про ставлення працівників до праці – теорію “X” та теорію
“Y”.
Теорія “X” являє собою традиційний підхід до оцінки
індивіда та його ставлення до праці. Основні положення цієї теорії такі:
§
середній індивід за своєю природою не любить працювати і за можливості
уникає праці;
§
через вроджену неприязнь до праці більшу частину людей необхідно
примушувати, контролювати, направляти та загрожувати покаранням для того, щоб
вони працювали напружено для досягнення цілей організації;
§
людині подобається, коли нею керують, вона уникає відповідальності, не
досить честолюбна і найбільше віддає перевагу своїй безпеці.
Мак-Грегор не вважав ці припущення безумовно правильними,
однак вважав, що не слід перебільшувати їх значення, і пропонував погодитися з
ними лише за наявності належних доказів їх справедливості.
Теорія “Y” базується на розумінні поведінки людини та
мотивів, які визначають її ставлення до праці, згідно з якими:
§
фізичні та розумові зусилля в процесі праці і  такі ж природні, як на
відпочинку або в грі;
§
зовнішній контроль і загроза покарання не є виключними засобами для
орієнтації зусиль людей на досягнення цілей організації. Людина здатна сама
себе контролювати, якщо вона прагне до цілей, в досягненні яких зацікавлена;
§
зусилля індивіда в досягненні поставлених цілей пропорційні очікуваній
винагороді та їх здійсненню;
§
індивід при відповідній підготовці та умовах не лише бере на себе  відповідальність,
а й прагне до неї;
§
здібності проявляти творчу фантазію, винахідливість і творчий підхід до
вирішення проблем організації притаманні швидше не широкому, а вузькому колу
людей;
§
за умов сучасного виробництва інтелектуальні можливості середньої людини
не використовуються достатньою мірою.
У 1981 році Уільям Оучі (США) висунув теорію “Z”, яка є
розвитком ідей Мак-Грегора, теорій “X” та “Y”. Вивчаючи японський досвід
управління,      У. Оучі дійшов висновку, що можна запропонувати новий
ефективний тип японського підходу до управління. Вихідною концепцією Оучі є те,
що людина – це основа будь-якої організації і від неї в першу чергу залежить
успіх функціонування організації. Оучі сформулював основні засади та правила
управління людьми, спираючись на які, можна досягти ефективного управління.
Основні ідеї теорії “Z” у стислому вигляді зводяться до такого:
§
довгострокове наймання кадрів;
§
групове прийняття рішень;
§
індивідуальна відповідальність;
§
повільна оцінка кадрів та їх помірне просування по службових щаблях;
§
неформальний контроль чіткими та формалізованими методами;
§
неспеціалізована кар’єра;
§
всебічне піклування про робітників.
Оучі пропонує розглядати особистість в організації ширше,
ніж просто працівника, виявляти зацікавленість його домашнім життям, бажанням,
побоюванням, вірою. Такий підхід дозволить побачити в особистості не тільки
робітника, розширить можливості управління людиною в організації.
Перейдемо до розгляду процесійних теорій мотивації.
Сутність процесійних теорій полягає в тому, що при безперечному
існуванні потреб поведінка людини визначається насамперед сприйняттям
конкретної ситуації, оцінкою можливих наслідків вибраного типу поведінки.
Найвідоміші процесійні теорії мотивації: теорія очікувань
В. Врума, теорія справедливості Стейсі Адамса, теорія оперсентного обумовлення
Скіммера, теорія постановки цілей, модель Портера-Лоулера.
Ідея теорії очікувань Врума полягає в тому, що зусилля,
які людина виявляє на роботі, є функцією трьох компонентів: очікування відносно
витрат праці, очікування щодо винагороди, валентність (рис. 3).

Рисунок 3 – Мотиваційна теорія очікування

Валентність відображує те, якою мірою для людини бажаний
конкретний результат, наскільки він для неї привабливий, чи, навпаки,
непривабливий, тобто валентність відображає для людини пріоритети тих чи інших
результатів. Якщо результат оцінений людиною високо, то він має позитивну
валентність, якщо ж результат людиною заперечується, то він має для неї негативну
валентність. І нарешті, валентність результату дорівнює нулю, якщо до цього
результату людина байдужа. Валентність у різних людей дуже відрізняється.
Важливо зазначити, що для позитивної валентності загального результату зовсім
необов’язково мати позитивну валентність кожного конкретного результату.
Очікування відображає уявлення людини про те, якою мірою
її дії призведуть до певних результатів. Як правило, ці результати базуються
або залежать від прямого досвіду, від глибини аналізу того, що спричиняло
поразку чи приводило до успіху, від ступеня самовпевненості, рівня підготовки,
здатностей оцінити обставини, знання своїх можливостей і ряду інших факторів.
Оцінка очікування змінюється в діапазоні від 0 до 1. У тому випадку, коли
людина вважає, що виконання і результати не залежать від її зусиль, очікування
дорівнює 0. Якщо ж навпаки, то очікування дорівнює 1. Очікування спричиняє
сильний вплив на поведінку людини в організації, оскільки, виходячи з рівня
очікування, людина вирішує для себе, скільки потрібно витратити зусиль на
виконання завдання. Відокремлюють дві групи очікувань. Очікування, що
пов’язують зусилля та виконання завдання, і очікування, що пов’язують виконання
завдання і результати, які з цього випливають.
Основні положення теорії очікування полягають в
наступному. По-перше, вихідний постулат полягає в тому, що виконання
визначається добутком значень двох факторів: можливостей людини та її
мотивації. По-друге, стверджується, що мотивація задається добутком величини
очікування першого рівня на величину валентності результатів першого рівня. І
нарешті, по-третє, валентність результатів першого рівня задається добутком
величини валентності результатів другого рівня на очікування окремих
результатів другого рівня. Людина обирає ту альтернативу, де буде вище
мотивація.
У теорії очікування вважається, що для того щоб відбувся
процес мотивації, потрібно виконати ряд попередніх умов. Такими умовами є:
§
наявність у працівників достатньо високого рівня очікування результатів
першого роду;
§
наявність достатньо високого рівня очікування результатів другого роду і
сумарна невід’ємна валентність результатів другого роду.
Сутність теорії справедливості Стейсі Адамса полягає в
тому, що люди суб’єктивно визначають відношення отриманої винагороди до
докладених зусиль, співвідносячи її з винагородою інших, що виконують
аналогічну роботу. Відмічаючи несправедливість, відчувають психічне напруження.
Мотивуючи цього робітника, необхідно:
§
зняти напругу (психічну);
§
для поновлення справедливості виправити невідповідність.
Об’єкти теорії справедливості:
 Порівнювальні особи – окремі люди і групи людей, щодо
яких робітник здійснює порівняльні оцінки своїх дій.
Сприйнята винагорода – об’єднана сума винагороди, яку
робітник отримав за результат своєї роботи (має суб’єктивний характер).
Сприйняті витрати – витрати, сприйняті робітником, ті, що
він вніс зі своєї сторони для здійснення дій і одержання результату.
Сприйняті витрати інших – уявлення робітника про сукупні
витрати, внесок, що здійснили порівнювальні особи.
Висновки “теорії справедливості” для практики
мотивування:
§
сприйняття має суб’єктивний характер; важливо, щоб робітники мали повну
інформацію про те, хто, як і за що отримує винагородження;
§
люди орієнтуються на комплексну оцінку винагородження, в якій плата відіграє
важливе, але не вирішальне значення;
§
керівництво має регулярно проводити дослідження з метою визначення, як
оцінюється винагородження робітниками, наскільки воно справедливе з точки зору
робітників.
Теорія постановки цілей виходить з того, що поведінка
людини визначається тими цілями, які вона ставить перед собою, тому що саме
заради досягнення поставленої перед собою мети вона здійснює певні дії. При
цьому припускається, що постановка цілей – це свідомий процес, а усвідомлені
цілі та наміри – це те, що лежить в основі визначення поведінки людини. В
загальному вигляді базова модель, яка описує процес постановки цілей, має такий
вигляд. Людина з урахуванням емоційної реакції усвідомлює та оцінює події, що
відбуваються навколо. На основі цього вона визначає для себе мету, досягнення
якої прагне і, виходячи з поставленої мети, здійснює певні дії, виконує певну
роботу. Тобто поводить себе певним чином, досягає певного результату і отримує
від цього задоволення.
Між характеристикою цілей та характеристиками виконання
існує певна і досить суттєва залежність. Однак ця залежність не констатує факту
безпосереднього впливу характеристик мети на якість і кількість праці. Теорія
постановки цілей стверджує, що рівень виконання роботи безпосередньо або
опосередковано значною мірою залежить від чотирьох характеристик цілей:
складність, своєрідність, прийнятність, прихильність цілі.
Складність цілі відображує ступінь професіональності та
рівень виконання, необхідні для її досягнення.
Своєрідність цілі відображає кількісну зрозумілість мети,
її точність та визначеність.
Прийнятність цілі відображає ступінь, до якого людина
сприймає завдання як своє власне. Прийнятність мети суттєво впливає на те, як
впливають на виконання завдання складність та своєрідність мети.
Прихильність цілі відображає готовність витрачати зусилля
певного рівня для досягнення мети. Це дуже важлива для рівня та якості
виконання характеристика мети, тому що вона може відігравати вирішальну роль на
стадії виконання, якщо реальні складнощі виконання завдання будуть суттєво
відрізнятися від таких, якими вони вдавалися на стадії постановки цілі.
У теорії постановки цілей при розгляданні залежності
виконання від цілей підкреслюється, що якість виконання залежить не тільки від
визначених метою зусиль працівника, але й від двох груп факторів: організаційні
фактори та здібності працівника.
При цьому дані групи факторів можуть впливати не тільки
на якість і зміст виконання, але й на цілі, здійснюючи, таким чином,
опосередкований вплив на мотивацію, і, виходячи з цього, додатковий вплив на
виконання.
У теорії констатується, що якщо в результаті дій
отриманий позитивний для суб’єкта результат, то він отримує задоволення, а якщо
негативний – засмучується. При цьому теорія постановки цілей стверджує, що
задоволеність чи незадоволеність визначається двома процесами: внутрішнім щодо
людини процесом та зовнішнім.
Внутрішні процеси, що приводять до задоволеності, в
основному пов’язані з тим, як людина оцінює отриманий нею результат з точки
зору зіставлення цього з поставленою метою.
Зовнішніми процесами, що впливають на задоволеність чи
незадоволеність людини досягнутими результатами, є процеси реакції на
результати праці з боку оточення, оцінка оточенням виконання.
Достатньо зрозуміла теорія постановки цілей не така
проста з точки зору практичної реалізації, тому що відсутній єдиний
канонізований шлях її реалізації.
Модель Портера-Лоулера ґрунтується на комплексній
мотиваційній теорії та містить елементи теорії очікувань і теорії
справедливості (рис. 4).
Згідно з даною моделлю результати, досягнуті робітниками,
залежать від трьох змінних: витрачених зусиль (3); здібностей і характеристик
особливостей людини (4); усвідомлення своєї ролі в процесі праці (5).
Рівень  затрачених зусиль залежить від цінності
винагородження (1) і того, наскільки людина впевнена у міцному зв’язку
затрачених зусиль, і можливим винагородженням (2).
Досягнення необхідного рівня результативності (6) може
спричинити внутрішнє винагородження (7а) – відчуття задоволеності, яке надає
сама виконана праця, почуття самоповаги; зовнішнє винагородження (7б) –
відзнака керівником, премія, просування по службі.
Пунктир між (6) та (8) показує, що відповідно до теорії
справедливості люди мають свою власну оцінку справедливості винагородження.
Задоволення (9) є показником цінності винагородження.
Задоволення є виміром того, наскільки цінна винагорода насправді (1). Ця оцінка
впливатиме на сприйняття людиною майбутніх ситуацій.

Рисунок 4 – Мотиваційна модель
Портера-Лоулера

Основний висновок із моделі Портера-Лоулера для
практичного її використання полягає в тому, що результативна праця веде до
задоволення, а не навпаки. Також із даної моделі випливає те, що мотивація не є
простим елементом, для забезпечення її ефективності необхідно об’єднати в єдину
систему зусилля, здібності робітників, результати праці, винагородження і
задоволеність.
Роль менеджера у стимулюванні праці робітників важко
переоцінити, оскільки удосконалення функції стимулювання для менеджерів
будь-якого рівня має бути постійним, складним і невідкладним завданням. Він має
усвідомлювати, що винагорода за високопродуктивну працю повинна бути не тільки
матеріальна, а й моральна.

alt: ЛЕКЦИЯ НА ТЕМУ: Мотиваційні теорії

alt: У результаті це призвело до того, що не враховувалися психологічні аспекти у формуванні ставлення людини до своєї роботи, а також не повною мірою враховувалося значення…

alt: Рисунок 1 – Піраміда потреб

alt: Згідно з ідеями Мак-Клелланда ці потреби, якщо вони є у людини, досить сильно впливають на поведінку людини, змушуючи її здійснювати дії, які повинні привести до…

alt: Мак-Грегор не вважав ці припущення безумовно правильними, однак вважав, що не слід перебільшувати їх значення, і пропонував погодитися з ними лише за наявності належних доказів…

alt: Відокремлюють дві групи очікувань

alt: Теорія постановки цілей виходить з того, що поведінка людини визначається тими цілями, які вона ставить перед собою, тому що саме заради досягнення поставленої перед собою…

title: ЛЕКЦИЯ НА ТЕМУ: Мотиваційні теорії


extracted_text:
Муниципальное
казенное общеобразовательное учреждение «Большегалкинская средняя
общеобразовательная школа»,
дошкольная
группа

Организация непрерывной непосредственно
образовательной  деятельности с детьми подготовительной группы
по теме: «Скоро в школу»

Автор конспекта ННОД:
Марченко Марина Александровна,                                               воспитатель
1 квалификационной категории,

                                                                                МКОУ
«Большегалкинская СОШ», дошкольная группа

Пояснительная записка

Конспект ННОД
составлен в соответствии с Программой  «От рождения до школы» под
редакцией Н.Е. Вераксы, Т.С. Комаровой, М.А. Васильевой, с применением ИКТ.

           В процессе образовательной деятельности
прослеживается интеграция  образовательных областей (социально –
коммуникативное развитие, речевое развитие, познавательное развитие, физическое
развитие), в соответствии с ФГОС.
Представленный
конспект – является авторской разработкой, построенный в соответствии с
дидактическими и общепедагогическими принципами:
• Принцип
развивающего образования (построение образования в зоне ближайшего развития
ребёнка)
• Принцип
непрерывности (занятие было построено на основе предыдущих совместных действий
воспитателя и детей).
• Принцип
активности (поддерживалась мотивация и интерес).
• Принцип
доступности (соответствие возрастным особенностям).
• Принцип
психологической комфортности

           Данная
разработка состоит из трех этапов, к каждому из которых даются четкие
инструкции. На подготовительном этапе детям предлагается игра «С добрым утром!»
где активизируется внимание детей и дается настрой на предстоящую работу.
Появление сказочного персонажа (почтальон Печкин) предполагает варианты детских
ответов, принимаются любые ответы детей, даже самые невероятные и подводим к
тому, что в конверте письмо.
           Во время
образовательной деятельности дети проявляют умение поддерживать беседу,
отвечают на  вопросы  педагога, взаимодействуют со сверстниками,
обыгрывают проблемные ситуации. В процессе данной части занятия осуществляется
индивидуализация образовательного процесса (минимальная помощь, советы,
напоминания, наводящие вопросы, показ, дополнительное объяснение). В середине
занятия проводится физминутка, соответствующая тематике проводимого занятия.
Использование ИКТ, позволило заинтересовать и привлечь внимание детей.
В процессе образовательной деятельности педагог создает
условия для того, чтобы каждый ребенок достиг результата, прослеживается реализация
личностно-ориентированной модели. Воспитатель проявляет  умение признавать
и принимать личность каждого ребёнка, учитывать их точку зрения, чувства,
эмоции, налажены партнерские отношения с детьми.
Данная разработка опубликована на образовательном
проекте Maaam.ru.

Цель:
совершенствование
представлений о звуках и буквах, формирование звуковой аналитико –
синтетической активности как предпосылки обучения грамоте.

Задачи приоритетной образовательной области:
«Речевое развитие»:
владение
речью как средством общения и культуры, обогащение активного словаря, развитие
речевого творчества, звуковой и интонационной культуры речи,
Задачи ОО в интеграции:
«Социально – коммуникативное развитие»: развитие общения и
взаимодействия ребенка со взрослыми и сверстниками, становление
самостоятельности, целенаправленности и саморегуляции собственных действий.

«Познавательное развитие»: развитие интересов
детей, любознательности и познавательной мотивации, формирование
познавательных действий, становление сознания, развитие воображения и
творческой активности.

«Физическое развитие»: обогащение
двигательного опыта, развитие координации движения, зрительно-моторной
координации, крупной и мелкой моторики, становление
целенаправленности и саморегуляции в двигательной сфере.

Предпосылки учебной деятельности: умение слушать,
умение обращаться за помощью, выражать благодарность, следовать полученной
инструкции, доводить работу до конца, вступать в обсуждение, сосредотачиваться
на своём занятии, исправлять недостатки в работе.

Оборудование для
педагога:  ноутбук, проектор, мяч, цветик -
семицветик с заданиями,
Оборудование для
детей: конверт с письмом, карточки – схемы и фишки разных
цветов для звукового анализа слова, картинки сказочных героев на каждого
ребенка, карточки со схемами предложений, карточки для составления предложений,
тетради для каждого ребенка, золотой ключ знаний.

Вводная
часть (мотивационный, подготовительный этап)

Содержание ННОД

Образовательная область (вид
   деятельности)

Формы работы

Наличие
средства
у детей

Образовательные
 задачи

Целевые
ориентиры
(характеристики)

Воспитатель приглашает детей в группу.
Встанем рядышком, по кругу,
  Скажем "Здравствуйте! " друг другу.                        Нам
  здороваться ни лень:                            Всем "Привет! " и
  "Добрый день! ";                           Если каждый улыбнётся -
                              Утро доброе начнётся.
Игра «С добрым утром!»
(Воспитатель берёт за руки рядом
  стоящего ребенка со словами " С добрым утром, Ксюша! " ребенок
  берет за руки следующего с теми же словами  и т. д.Затем следует общее
  приветствие детей:
С добрым утром начат день.
  Первым делом гоним лень.                               Обещаем постараться и
  прилежно заниматься.
Воспитатель:
- Ребята, сегодня у нас необычная
  встреча. Посмотрите, сколько гостей к нам пришло. Они хотят посмотреть, чему
  вы научились, что знаете и умеете.
(Раздается стук в дверь, входит почтальон Печкин и
  передает конверт.)
-
  Как вы думаете, что в нем? (ответы детей) - Здесь письмо. Прочтём его?
  (воспитатель зачитывает письмо)

«Социально – коммуникативное развитие»

Беседа,
  игра

Слово, конверт с
  письмом

Развитие
  общения и взаимодействия ребёнка со взрослыми и сверстниками

Проявляет
  умение поддерживать беседу, высказывает свою точку зрения, игровое
  взаимодействие сопровождает речью, соответствующей по содержанию

Содержание письма: «Здравствуйте,
  ребята! Мы с нетерпением ожидаем вашего прихода в школу. Путь вам предстоит
  неблизкий, полный испытаний. Но вы встретите друзей, которые помогут вам
  справиться со всеми трудностями. Посылаем наш подарок – цветик - семицветик,
  на его лепестках задания для вас. Выполнив все задания, вы получите то, без
  чего невозможно попасть в школу. Желаем доброго пути и верим в вашу удачу.
  Директор школы и учителя».
Воспитатель:
Ребята, нам желают: Доброго пути!                       Будет
  легче ехать и идти.                                     Приведет, конечно,
  добрый путь                              Тоже к доброму чему-нибудь.
Вы готовы? Тогда отправляемся в путь! Но
  для начала повторим волшебные слова:
Говорим всегда красиво,                                            Четко
  и неторопливо,                                           Вспоминаем
  обязательно,                                                   Что учили на
  занятиях.

«Социально – коммуникативное развитие»

  Беседа

  Слово

Формирование
  готовности к совместной деятельности со сверстниками, интерес к школе

Проявляет умение
  поддерживать беседу

Основная
часть (содержательный этап)

Содержание ННОД

Образовательная область (вид деятельности)

Формы работы

Наличие
средства
у детей

Образовательные
 задачи

Целевые
ориентиры
(характеристики)

Воспитатель: А сейчас пришёл черёд
  сыграть в игру «Наоборот» Слайд №2
Игра «Скажи наоборот» (Воспитатель
  говорит слово и бросает ребенку мяч, а ребенок говорит противоположное по
  значению слово и бросает мяч воспитателю)
А теперь занимайте свои места и слушайте
  первое задание.
Первый лепесток. Вы, ребята, не
  зевайте на вопросы отвечайте. Слайд №3
Вам нужно ответить на вопросы полным
  ответом.
Второй лепесток. Сделайте
  звуковой анализ слова «школа». Слайд №4
Один ребенок работает у доски. Остальные
  на местах.
Произносим слово. Определяем количество
  слогов, называем их. Определяем количество звуков в слове. Количество
  гласных, количество согласных. Определяем ударный
  слог.                                                                 /ш/-начальный
  звук, согл., всегда тв. Вспомнить, что есть согласные, которые не имеют
  пары по мягкости - твердости. Что вы о них знаете (всегда мягкие
  согласные ч, щ, й; всегда твердые – ж, ш, ц)
  /к/-согл., тв.
  /о/-глас., уд.
  /л/-согл., тв.                                                                     /а/-
  глас., безуд.
 -Назовите пары к согласным звукам в
  слове «школа» (ш - нет пары, /к/-/к/, /л/-/л/)
Проверка работы ребенка у доски.
  Демонстрируем слайд. По щелчку открываем цветовые фишки.
Физминутка (педагог
  читает стихи про буквы, дети изображают данную букву)
А – начало алфавита, тем она и
  знаменита.           А узнать её легко: ноги ставит широко. Каждый знает:
  буква Я самая хвастливая.           В этой букве нет угла, оттого она кругла.
      До того она кругла, покатиться бы могла. Удобная буква! Удобно в ней то,                 Что
  можно на букву повесить пальто.               Буквой Л расставим ноги,                               Словно
  в пляске – руки в боки.                                                                                Наклонились
  влево, вправо,                         Получается на славу.                                             Голову
  поднимем выше                                                  И легко –
  легко подышим!                                       Буквы нужно четко знать!
                                  Занимаемся опять.
Третий лепесток. Первый раз
  войдите в класс. Слайд №5 - № 6
Нам удалось пройти второе испытание, и
  мы попали в класс, где у каждого ученика есть свое место за партой.
  Догадайтесь, где сидит каждый из них. Чтобы правильно найти место,
  определите:
1) на какой звук начинается слово
2) фишкой какого цвета обозначается
  данный звук
3) посчитать количество слогов в слове
  (на парте указано цифрой количество слогов)
(У каждого ребенка картинки с
  изображением сказочных героев (ученики):Мальвина, Пьеро, Арлекино, Буратино,
  Артемон, пиявка).
Предлагаемые слова (картинки):
  Маль-ви-на (согл., тв., синяя, 3слога), Пье-ро (согл., мягк., зел., 2 слога),
  Ар-ле-ки-но (глас., крас., 4слога), Бу-ра-ти-но (согл., тв., синяя, 4слога),
  Ар-те-мон (глас., крас., 3 слога), пи-яв-ка (согл., мягк, зел., 3слога)
Показываю ребятам  изображения героев:
  Мальвина и Пьеро. Слайд №7
- Опишите Мальвину, какая она? Подберите
  имена прилагательные (красивая, добрая, большеглазая, заботливая, милая,
  прекрасная)
- Опишите Пьеро, какой он? Подберите
  имена прилагательные (грустный, печальный, обиженный, несчастный)
- Какой звук встречается в обоих словах?
  (Мальвина, Пьеро). Назовите слова, которые начинаются на этот звук. Почему не
  смогли назвать? Есть ли еще подобные буквы? (ъ). Для чего они служат, какова
  их роль в слове? (ответы детей)
- Ребята, Пьеро приготовил для вас
  интересную игру «Заблудился звук»                          (Дети должны
  определить звуки, которые заблудились)
Закричал охотник: «Ой! Двери (звери)
  гонятся за мной! »
  Сидит на грядке крепко оранжевая кепка (репка).
  Лежит лентяй на раскладушке, грызет, похрустывая, пушки (сушки).
  Поэт закончил строчку, в конце поставил бочку (точку).
Четвертый лепесток. На предметы
  посмотрите, ласково их назовите. Слайд №8
На слайде изображены предметы: портфель,
  тетрадь, пенал, ручка, линейка, карандаш, кукла, резинка.
Красавица Мальвина благодарна, что вы
  нашли ее место за партой. Но эта девочка не только красивая, она еще добрая и
  любит называть все предметы ласково. Мальвина предлагает поиграть в ее
  любимую игру «Назови ласково» (назвать слова с уменьшительно- ласкательным
  значением)
-Все ли слова, названные вами, подходят
  друг к другу (лишнее «кукла») Почему? (объяснения детей).                              Придумайте
  предложение со словом «кукла».
Что общего между остальными словами (это
  все школьные принадлежности)

Артикуляционная разминка.
"Заборчик"
улыбнуться, с напряжением обнажив
  сомкнутые зубы.
"Окошко"
широко открыть рот — "жарко",
  закрыть рот — "холодно"
"Часики"
улыбнуться, открыть рот, кончик языка
  (как часовую стрелку) переводить из одного уголка рта в другой.
"Вкусное варенье"
улыбнуться, открыть рот, широким языком
  в форме "чашечки" облизать верхнюю губу, затем нижнюю.
"Шарик"
надуть щёки, сдуть щёки.

Пятый лепесток. Два слова вы в
  одно объедините, и что получится, произнесите.
-Если у аиста длинные ноги, то он какой?
-Длинноногий аист.
-Если у сома длинные усы, то сом какой?
-Длинноусый сом.
-Если у волка острые зубы, то волк
  какой?
-Острозубый волк.
-Если у лошади быстрые ноги, то лошадь
  какая?
-Быстроногая лошадь.
-Если у белки длинный хвост, то белка
  какая?
-Длиннохвостая белка.
-Если у коровы длинные рога, то корова
  какая?
-Длиннорогая корова.
-Если у собаки гладкая шерсть, то собака
  какая?
-Гладкошерстая собака.
-Молодцы, ребята справились!

Шестой лепесток. По порядку
  слово ставьте, предложение составьте.
Со словом «кукла» вы придумывали
  предложения. А чем отличается слово от предложения? (ответы детей)
-Как пишется первое слово в предложении?
  (с большой буквы). Что ставится в конце предложения? (точка)
  Какие еще знаки могут стоять в конце предложения? (восклицательный,
  вопросительный знаки).
Устно составляют предложения по
  предложенной модели. (3-4 модели)
Работа на местах с раздаточным
  материалом. (Карточки со словами расставить по порядку, чтобы получилось
  предложение.)
Работа в тетрадях: сделать схемы к
  предложениям. (Наступило утро. Какой прекрасный день! В школу осенью пойдём?)
Проводится проверка работ, выводы.

 «Речевое
  развитие»

«Физическое
  развитие»

«Речевое развитие»

«Физическое развитие»

«Речевое развитие»

«Познавательное развитие»

Создание
  педагогической ситуации

Упражнения

Общение

Упражнения

Общение

  Общение

Слово,
  мяч

Движения

Слово,
  картинки с изображением героев - учеников

Движения

  Слово

Слово,
  модели, карточки со словами, тетради

Развитие
  интересов детей, любознательности и познавательной мотивации

Развитие
  двигательных способностей

Развитие
  звуковой и интонационной культуры речи

Формирование
  умения осознанно выполнять упражнения

Обогащение
  активного словаря

Формированиепознаватель -  ных действий, становление
  сознания

Игровое
  взаимодействие сопровождается речью, соответствующей по содержанию,
  определяет место звука в слове

У
  ребенка развита крупная и мелкая моторика, он подвижен, может контролировать
  свои движения и управлять ими

Может
  выделять звуки в словах, использовать речь для выражения своих мыслей

Может
  контролировать свои движения и управлять ими

Обогащение
  активного словаря, развитие речевого творчества

Разделяет
  понятия «слово», «предложение», достаточно хорошо владеет устной речью

Заключительная
часть (рефлексивный этап)

Содержание ННОД

Образовательная область (вид
  деятельности)

Формы работы

Наличие
средства
у детей

Образовательные
 задачи

Целевые
ориентиры
(характеристики)

Седьмой лепесток.
  Лепесток-сюрприз.
На седьмом лепестке нет никакого
  задания, но написаны слова:
Вы прошли немало испытаний
И упорно двигались вперед,
Трудностей вам встретилось немало,
Еще больше впереди их ждет.
За старания, за труды и за смекалку
Вам вручаю этот новый ключ,
Пусть откроет он все двери к знаниям,
Пусть лишь радость каждому несет.
(Вручается большой Золотой ключ)              Слайд
  №9
Рефлексия: «Ребята, вы действительно
  преодолели немало препятствий, проявили свои знания. А что каждому из вас
  больше всего сегодня понравилось? (ответы детей) Сегодня вы меня
  порадовали:                                       - Самые внимательные были
  (имена детей)                  - Самые сообразительные (имена детей)
  - Самые дисциплинированные (имена детей)                - Самые старательные
  (имена детей)
Спасибо, ребята! Благодарю за внимание. Слайд
  №10

«Социально – коммуникативное развитие»

  Беседа

Золотой
  ключ, слово

Формирование
  позитивных установок

Проявляет
  умение поддерживать беседу, высказывает свою точку зрения

Литература.

Гербова, В.В.
     Занятия по развитию речи в старшей группе детского сада. Планы занятий/
     В.В. Гербова. – М.: Мозаика – Синтез, 2010.
Образовательный процесс: планирование
     на каждый день по программе «От рождения до школы» под редакцией Н.Е.
     Вераксы, Т.С.     Комаровой, М.А. Васильевой. – М.: Мозаика – Синтез,
     2014.

Интернет
– ресурсы.
1.   http:|//nsportal.ru
2.   http://www.maam.ru

file_name: Методическая разработка Марченко М.А..doc

alt: Пояснительная записка Конспект

alt: Есть ли еще подобные буквы? (ъ)

alt: Седьмой лепесток. Лепесток-сюрприз

intro: Данная разработка составлена в соответствии с программой "От рождения до школы".  Прослеживается интеграция образовательных областей, реализация личностно - ориентированной модели. Предназначена для детей подготовительной группы. Позволяет  обобщить и закрепить, имеющиеся у детей знания, развивать воображение и творческую активность, формировать предпосылки учебной деятельности.

title: Конспект ННОД Скоро в школу, подготовительная группа


extracted_text:
Тема: «Работа с текстом как инструмент индивидуальной
образовательной траектории студента»

Цель: представить
опыт работы с текстом как элементом индивидуальной образовательной
траектории студентов.
Задачи:
1.
Определить актуальность работы с
текстом в процессе изучения дисциплины «Литература».
2.
Показать приёмы дифференциации в
работе с текстом на уроке литературы в процессе выполнения заданий.
Сама по себе предлагаемая тема, конечно, не является
новой. Все вы, без сомнения, организуете работу с текстом на своих уроках.
Однако модернизация российского образования ставит перед преподавателем задачу
переосмысления своей педагогической деятельности, пересмотра подходов и методов
преподавания, использования комплекса современных средств обучения и воспитания.
Сегодня на уроках актуальным становится
исследовательский подход к обучению, принцип деятельности, смысл которого
заключается в том, что студент «открывает» знания, а не получает их в готовом
виде. Только в этом случае можно говорить о создании индивидуальной образовательной
траектории, позволяющей каждому студенту реализовать свои возможности.
Немаловажную роль в решении этой задачи играет освоение стратегии работы с
текстом.
Приемы работы с текстом, используемые для изучающего чтения
Выделение смысловых частей читаемого
текста.
·
Прогнозирование
содержания и смысл последующих частей текста, опираясь на прочитанное.
·
Выделение ключевых
слов текста по ходу чтения.
·
Замена смысловых
частей текста их эквивалентами.
·
Выявление деталей, а
также подтекстовой информации, содержащейся в тексте.
·
Определение
принадлежности текста к конкретному функциональному стилю.
·
Составление вопросов,
которые имеют проблемный характер, как во время, так и после чтения текста.
·
Составление суждений
учащихся.
·
Составление плана или
графической схемы, которые помогут выявить структуру текста, а также
взаимосвязь его отдельных частей. Ученики любят такого рода задания.
·
Переработка текста,
создавая новые тексты на основе прочитанного.
·
Составление
комментария является заключительным этапом работы над текстом для изучающего
чтения.
Перечисленные приемы работы с текстом
являются основными, но далеко не единственными. Их использование во многом
определяется опытом учителя, его желанием работать творчески и искать новые
эффективные пути решения задач на уроках. Выбор определенных приемов также
зависит от уровня подготовленности учащихся и их учебной мотивации.
Работа с текстом  имеет определённые трудности, в современном
учебном процессе в условиях постоянного информационного взрыва студенту  с
каждым разом сложнее формулировать свои собственные мысли. В подобных
обстоятельствах продуктивность учебной деятельности зависит от умений
ориентироваться в информационных потоках, справляться с проблемами, искать и
использовать недостающие знания для достижения поставленных целей – умений,
которых так не хватает студентам. Поэтому текст и стратегия работы с ним должны
занять приоритетное положение в обучении на уроках различных дисциплин.
Без знания основ работы с текстом современный студент  не
сможет справиться с теми требованиями, которые к нему предъявляются в курсе
изучения различных общеобразовательных дисциплин, так на уроке русского языка
необходимо:
·
понимать коммуникативную цель
слушания и чтения текста, в соответствии с ней организовывать свою работу;
·
владеть разными видами аудирования
(ознакомительным, детальным, выборочным), а также разными видами чтения
(просмотровым, ознакомительным, изучающим, поисковым) и пользоваться ими в
зависимости от коммуникативной цели;
·
дифференцировать основную и
дополнительную, известную и неизвестную информацию текста; выделять информацию
иллюстрирующую, аргументирующую;
·
вычленять структурные части
исходного текста;
·
фиксировать информацию
прослушанного или прочитанного текста в виде плана (простого, сложного,
тезисного), конспекта, резюме, полного или сжатого пересказа;
·
отвечать на вопросы по содержанию
текста, используя при этом информацию, содержащуюся в тексте в явном или
неявном виде;
·
сопоставлять два текста, сравнивая
их содержание, основную мысль и авторскую позицию.
Современного студента чрезвычайно трудно мотивировать
к познавательной деятельности, к поиску пути к цели в поле информации и
коммуникации. Происходит это вследствие серьёзных затруднений в восприятии
учебного материала по всем дисциплинам. Причина этого в недостаточно высоком
уровне развития мышления и, прежде всего критического. На решение этих проблем
направлены современные образовательные технологии. Я остановлюсь на технологии
дифференцированного обучения литературе, использование приёмов которого, особенно
необходимо на уроках, когда каждый студент преодолевает участок собственной
образовательной траектории. Как Вам известно, Дифференцированное обучение –
создание разнообразных условий обучения для различных групп, целью которого
является обучение каждого студента на уровне его возможностей.
Большинство педагогов на
своих уроках сталкиваются с тем, что студенты не умеют работать с текстом.
Возможные причины:
1.Современные
дети в условиях перенасыщенности информационной среды мало читают учебную и дополнительную
литературу.
2.Учебные
пособия содержат довольно большой объем материала.
3.Образовательный
процесс направлен на самостоятельное приобретение знаний.
Работа с текстом является
одной из задач на любом уроке. Недостаточно просто попросить учащихся открыть
книгу на нужной странице, прочитать материал и ответить на поставленный вопрос.
Это приведет к отсутствию необходимого результата и бессмысленной потере
времени на уроке.
Один и тот же вид
деятельности в рамках урока можно построить по-разному, чтобы он стал не просто
результативным, а интересным и мотивирующим для учащихся. Чтобы чтение стало
продуктивным, ученики должны занимать активную позицию, осуществляя
разнообразные мыслительные операции. При работе над текстом важно учитывать
виды чтения, преследующие разные цели.
1.Анализируя над темой «работа с текстом как инструмент
индивидуальной образовательной траектории студента» хочу предложить Вам  выполнить несколько
вариантов  по хорошо известному вам произведению И.С.  Тургенева «Отцы и дети».
Если вы помните, писатель создаёт в нём образ «эмансипированной женщины» Авдотьи
Никитичны Кукшиной.
Задание № 1
Прочитайте отрывок романа
И.С. Тургенева «Отцы и дети» и охарактеризуйте героиню.
Задание №2
Прочитайте отрывок романа
И.С. Тургенева «Отцы и дети» и определите отношение автора к героине.
Задание №3
Прочитайте отрывок романа
И.С. Тургенева «Отцы и дети» и подумайте над вопросом: «Как бы воспринимали
героиню романа вы и ваши современники, если она жила бы в наши дни?»
Отрывок из
романа И.С.Тургенева «Отцы и дети».
Комната, в которой они очутились, походила скорее на
рабочий кабинет, чем на гостиную. Бумаги, письма, толстые нумера русских
журналов, большею частью неразрезанные, валялись по запыленным столам; везде
белели разбросанные окурки папирос. На
диване полулежала дама, еще молодая, белокурая, несколько растрёпанная, в
шёлковом, не совсем опрятном платье, с крупными браслетами на коротеньких руках
и кружевною косынкою на голове. Она встала с дивана и, небрежно натягивая себе
на плечи бархатную шубку на пожелтелом горностаевом меху, лениво промолвила:
«Здравствуйте, Victor», - и пожала Ситникову руку… В маленькой и невзрачной
фигурке эманципированной женщины не было ничего безобразного; но выражение ее
лица неприятно действовало на зрителя. Невольно хотелось спросить у ней: «Что
ты, голодна? Или скучаешь? Или робеешь? Чего ты пружишься?» У ней... вечно
скребло на душе. Она говорила и двигалась очень развязно и в то же время
неловко: она, очевидно, сама себя считала за добродушное и простое существо, и
между тем что бы она ни делала, вам постоянно казалось, что она именно это-то и
не хотела сделать; все у ней выходило, как дети говорят - нарочно, то есть не
просто, не естественно.
- Да, да, я знаю вас, Базаров, - повторила она. (За
ней водилась привычка, свойственная многим провинциальным и московским дамам, -
с первого дня знакомства звать мужчин по фамилии.) - Хотите сигару?..
- А вы занимаетесь химией? Это моя страсть. Я даже
сама выдумала одну мастику.
- Мастику? Вы?
- Да, я. И знаете ли, с какою целью? Куклы делать,
головки, чтобы не ломались. Я ведь тоже практическая. Но все это еще не готово.
Нужно еще Либиха почитать. Кстати читали вы статью Кислякова о женском труде в «Московских
ведомостях»? Прочтите, пожалуйста. Ведь вас интересует женский вопрос? И школы
тоже? Чем ваш приятель занимается? Как его зовут?
Госпожа Кукшина роняла свои вопросы один за
другим с изнеженной небрежностию, не дожидаясь ответов; избалованные дети так
говорят со своими няньками.
2. Обсуждение содержания
заданий, совместный поиск различий в формулировках.
В основе предлагаемых
заданий лежит дифференциация по уровню литературного развития студентов, что
даёт возможность самореализации каждому обучающемуся. Первое задание рассчитано
на студента с низким  уровнем и предполагает использование репродуктивных
методов работы с текстом: воспроизведение знаний на основе прочитанного текста (при
необходимости под руководством учителя). Обучающийся обратит внимание на детали
портрета Кукшиной («растрепанная, в шелковом, не совсем опрятном платье»,
«говорила и двигалась очень развязно, и в то же время неловко», «все у ней
выходило неестественно» и т.п.).
Второе  задание
ориентировано на студента со средним уровнем литературного развития и
предполагает использование частично-поисковых методов. Задача о не только
выделить значимые детали портрета героини, но и дать им авторскую оценку. Благодаря
портрету Кукшиной, нарисованному автором, читатель сразу воспринимает персонаж
несерьёзно, с невольным презрением. (Фамилия удачно дополняет портрет. В
старину кукшей называли неопрятно, неуклюже одетую женщину).  Завершают
комичность образа абсурды: «Вы, говорят, опять стали хвалить Жорж Санда.
Отсталая женщина и больше ничего! Она никаких идей не имеет ни о воспитании, ни
о физиологии, ни о чем!», «А вы занимаетесь химией? Это моя страсть. Я даже
сама выдумала одну мастику. И знаете ли, с какой целью? Куклы делать, головки,
чтоб не ломались». Внимание читателей акцентируется на необразованности,
невоспитанности героини, которую она отчаянно пытается выдать за слишком
глубокое понимание предмета. Кукшина упивается своей «уникальностью»,
«избранностью», прикрывает свою неграмотность принадлежностью к модному
направлению, которое возвышает её в собственных глазах. Работа с текстом должна
находить живой отклик  у читателя, должна соотноситься с современной жизнью. Поэтому
вполне закономерен вопрос о восприятии героини современным читателем. Третье
задание рассчитано на его выполнение студентам с высоким уровнем литературного
развития и предполагает использование исследовательских методов без помощи преподавателя.
В ходе самостоятельной работы с текстом обучающийся должен понять, что проблематика,
раскрытая в романе Тургеневы, актуальна и для наших  дней. Интересным может
быть размышление студента о том, какою должна быть женщина, о её стремлении
иметь равные права с мужчиной и о способах борьбы за равенство в прошлом и
сегодня.
У каждого студента есть
выбор задания, независимо от уровня его литературного развития.
Успешность дифференцированной работы с текстом во
многом определяется спецификой школьного предмета. В преподавании литературы
очень важен учёт возрастных особенностей читательского восприятия. Важно
учитывать уровень литературного развития обучающихся в процессе организации
дифференцированной работы с текстом, определяемый целенаправленными
диагностическими исследованиями преподавателя. Не менее важен учёт личностных
особенностей обучающихся. Практика показывает, что процесс дифференциации
наиболее успешен при групповой форме обучения.

file_name: работа с текстом.doc

alt: Фамилия удачно дополняет портрет