extracted_text:
Результаты изучения предмета
Изучение химии в основной школе дает возможность достичь обучающимся следующих
личностных результатов:
         8 класс
1)  в ценностноориентационной сфере — чувство гордости за российскую химическую
науку, гуманизм, отношение   к труду, целеустремленность;
2)  в трудовой сфере — готовность к осознанному выбору дальнейшей образовательной
траектории; к саморазвитию и самообразованию на основе мотивации к обучению;
3)  в познавательной (когнитивной, интеллектуальной) сфере — умение управлять своей
познавательной деятельностью.
4) в экологическом сознании  признание ценности жизни во всех её проявлениях и
необходимости ответственного и бережного отношения к окружающей среде;
Метапредметными    результатами освоения выпускниками основной школы программы
по химии являются:
1) использование умений и навыков различных видов познавательной деятельности,
применение основных методов познания (системноинформационный анализ,
моделирование) для изучения различных сторон окружающей действительности;
2) использование основных интеллектуальных операций: формулирование гипотез, анализ и
синтез, сравнение, обобщение, систематизация, выявление причинноследственных связей,
поиск аналогов;
3) умение генерировать идеи и определять средства, необходимые для их реализации;
4) умение определять цели и задачи деятельности, выбирать средства реализации цели и
применять их на практике;
5) использование различных источников для получения химической информации.
Предметными    результатами   изучения предмета «Химия 8» являются следующие
умения  по  темам    курса  химии  8  класса.
описывать   свойства   твёрдых,   жидких,   газообразных   веществ,   выделяя   их
характеризовать   вещества   по   составу,   строению   и   свойствам,   устанавливать
Основные понятия химии  (уровень атомномолекулярных представлений)
Выпускник научится:
•
существенные признаки;
•
причинноследственные связи между данными характеристиками вещества;
•
раскрывать смысл основных химических понятий «атом», «молекула», «химический
элемент», «простое вещество», «сложное вещество», «валентность», используя знаковую
систему химии;
•
химических реакций с помощью химических уравнений;
•вычислять относительную молекулярную и молярную массы веществ, а также массовую
долю химического элемента в соединениях для оценки их практической значимости;
•
•
сравнивать по составу оксиды, основания, кислоты, соли;
классифицировать оксиды и основания по свойствам, кислоты и соли по составу;
изображать состав простейших веществ с помощью химических формул и сущность описывать   состав,   свойства   и   значение   (в   природе   и   практической   деятельности
•
человека) простых веществ — кислорода и водорода;
•давать сравнительную характеристику химических элементов и важнейших соединений
естественных семейств щелочных металлов и галогенов;
пользоваться лабораторным оборудованием и химической посудой;
•
•
проводить   несложные   химические   опыты   и   наблюдения   за   изменениями   свойств
веществ   в   процессе   их   превращений;   соблюдать   правила   техники   безопасности   при
проведении наблюдений и опытов;
•различать   экспериментально   кислоты   и   щёлочи,   пользуясь   индикаторами;   осознавать
необходимость соблюдения мер безопасности при обращении с кислотами и щелочами.
Выпускник получит возможность научиться:
•  грамотно обращаться с веществами в повседневной жизни;
•  осознавать  необходимость  соблюдения правил  экологически  безопасного  поведения  в
окружающей природной среде;
• понимать смысл и необходимость соблюдения предписаний, предлагаемых в инструкциях
по использованию лекарств, средств бытовой химии и др.;
•  использовать
выполнении  исследовательских   проектов   по   изучению   свойств,   способов   получения   и
распознавания веществ;
•
развивать   коммуникативную   компетентность,   используя   средства   устной   и
письменной   коммуникации   при   работе   с   текстами   учебника   и   дополнительной
литературой,   справочными   таблицами,   проявлять   готовность   к   уважению   иной   точки
зрения при обсуждении результатов выполненной работы;
компетентности
при
приобретённые
ключевые
• объективно   оценивать   информацию   о   веществах   и   химических
  критически   относиться   к   псевдонаучной   информации,
процессах,
недобросовестной рекламе, касающейся использования различных веществ.
Периодический закон и периодическая система химических элементов
Д. И. Менделеева. Строение вещества.
Выпускник научится:
• классифицировать  химические элементы на металлы, неметаллы, элементы, оксиды и
гидроксиды которых амфотерны, и инертные элементы (газы) для осознания   важности
упорядоченности научных знаний;
• раскрывать смысл периодического закона Д. И. Менделеева;
•   описывать   и   характеризовать   табличную   форму   периодической   системы   химических
элементов;
• характеризовать состав атомных ядер и распределение числа электронов по электронным
слоям атомов химических элементов малых периодов периодической системы, а также
калия и кальция;
•   различать   виды   химической   связи:   ионную,   ковалентную   полярную,   ковалентную
неполярную и металлическую;
•   изображать   электронноионные   формулы   веществ,
разного вида;
•
выявлять зависимость свойств веществ от строения их кристаллических решёток:
  образованных   связями характеризовать   химические   элементы   и   их   соединения   на   основе   положения
ионных, атомных, молекулярных, металлических;
•
элементов в периодической системе и особенностей строения их атомов;
•   описывать   основные   этапы   открытия   Д.   И.   Менделеевым   периодического   закона   и
периодической   системы   химических   элементов,   жизнь   и   многообразную   научную
деятельность учёного;
•   характеризовать   научное   и   мировоззренческое   значение   периодического   закона   и
периодической системы химических элементов Д. И. Менделеева;
• осознавать научные открытия как результат длительных наблюдений, опытов, научной
полемики, преодоления трудностей и сомнений.
осознавать значение теоретических знаний для практической деятельности человека;
описывать изученные объекты как системы, применяя логику системного анализа;
применять знания о закономерностях периодической системы химических элементов
Выпускник получит возможность научиться:
•
•
•
для объяснения и предвидения свойств конкретных веществ;
развивать   информационную   компетентность   посредством   углубления   знаний   об
•
истории становления химической науки, её основных понятий, периодического закона как
одного   из   важнейших   законов   природы,   а   также   о   современных   достижениях   науки   и
техники.
объяснять суть химических процессов и их принципиальное отличие от физических;
называть признаки и условия протекания химических реакций;
Многообразие химических реакций
Выпускник научится:
•
•
•устанавливать принадлежность химической реакции к определённому типу по одному из
классификационных   признаков:   1)   по   числу   и   составу   исходных   веществ   и   продуктов
реакции(реакции   соединения,   разложения,   замещения   и   обмена);2)   по   выделению   или
поглощению   теплоты   (реакции   экзотермические   и   эндотермические);   3)   по   изменению
степеней
окисления
химических   элементов   (реакции   окислительновосстановительные);   4)   по   обратимости
процесса(реакции обратимые и необратимые);
•
•
• составлять    уравнения    электролитической    диссоциации    кислот,    щелочей,    солей;
полные      и      сокращённые      ионные      уравнения       реакций       обмена;       уравнения
окислительновосстановительных реакций;
•   прогнозировать   продукты   химических   реакций   по   формулам/названиям   исходных
веществ; определять исходные вещества по формулам/названиям продуктов реакции;
•   составлять   уравнения   реакций,   соответствующих   последовательности   («цепочке»)
превращений неорганических веществ различных классов;
•
химической реакции;
•
•
приготовлять растворы с определённой массовой долей растворённого вещества;
определять   характер   среды   водных   растворов   кислот   и   щелочей   по   изменению

называть факторы, влияющие на скорость химических реакций;
называть факторы, влияющие на смещение химического равновесия;
выявлять   в   процессе   эксперимента   признаки,   свидетельствующие   о   протекании окраски индикаторов;
•
веществ отдельных катионов и анионов.
проводить   качественные   реакции,   подтверждающие   наличие   в   водных   растворах
Выпускник получит возможность научиться:
• составлять молекулярные и полные ионные уравнения по сокращённым ионным
уравнениям;
•  приводить   примеры   реакций,   подтверждающих   существование   взаимосвязи   между
основными классами неорганических веществ;
•  прогнозировать   результаты   воздействия   различных   факторов   на   изменение   скорости
химической реакции;
•  прогнозировать результаты воздействия различных факторов на смещение химического
равновесия.
определять   принадлежность   неорганических   веществ   к   одному   из   изученных
Многообразие веществ
Выпускник научится:
•
классов/групп: металлы и неметаллы, оксиды, основания, кислоты, соли;
•
составлять формулы веществ по их названиям;
•
определять валентность и степень окисления элементов в веществах;
•
составлять   формулы   неорганических   соединений   по   валентностям   и   степеням
окисления элементов, а также зарядам ионов, указанным в таблице растворимости кислот,
оснований и солей;
•
объяснять закономерности  изменения физических   и  химических  свойств  простых
веществ (металлов и неметаллов) и их высших оксидов, образованных элементами второго
и третьего периодов;
•   называть   общие   химические   свойства,   характерные   для   групп   оксидов:   кислотных,
оснóвных, амфотерных;
•   называть   общие   химические   свойства,   характерные   для   каждого   из   классов
неорганических веществ: кислот, оснований, солей;
•  определять
веществоокислитель
окислительновосстановительных реакциях;
•   составлять   окислительновосстановительный   баланс   (для   изученных   реакций)   по
предложенным схемам реакций;
•   проводить   лабораторные   опыты,   подтверждающие   химические   свойства   основных
классов неорганических веществ;
•   проводить   лабораторные   опыты   по   получению   и   собиранию   газообразных   веществ:
водорода, кислорода, углекислого газа, аммиака; составлять уравнения соответствующих
реакций.
в
 и
веществовосстановитель
прогнозировать химические свойства веществ на основе их состава и строения;
прогнозировать способность вещества проявлять окислительные или
Выпускник получит возможность научиться:
•
•
восстановительные свойства с учётом степеней окисления элементов, входящих в его
состав; • выявлять   существование   генетической   взаимосвязи   между   веществами   в   ряду:   простое
вещество — оксид — гидроксид — соль;
• описывать физические и химические процессы, являющиеся частью круговорота веществ
в  природе;
• организовывать,    проводить    ученические    проекты    по    исследованию    свойств    веществ,
имеющих важное практическое значение.
Поскольку основные содержательные линии школьного курса химии тесно переплетены, в
примерной   и   авторской     программах   содержание   представлено   не   по   линиям,   а   по
разделам:   «Основные   понятия   химии   (уровень   атомномолекулярных   представлений)»,
«Периодический закон и периодическая система химических элементов Д. И. Менделеева.
Строение вещества», «Многообразие химических реакций», «Многообразие веществ». Содержание учебного предмета  8 класс
(70 ч. год,  из них 2  ч. резервного времени)
Раздел 1. Основные понятия химии
(уровень атомномолекулярного представления)  (47  часов)
Предмет химии (7 часов)

          Предмет химии. Химия как часть естествознания. Вещества и их свойства.  Методы
познания   в   химии:   наблюдение,   эксперимент.
  Приемы   безопасной   работы   с
оборудованием и  веществами. Строение пламени.      Чистые вещества и смеси. Способы
очистки   веществ:   отстаивание,   фильтрование,   выпаривание.     Физические   и   химические
явления. Химические реакции. Признаки химических реакций и условия возникновения и
течения химических реакций. Отличие химических реакций от физических явлений. Роль
химии в жизни человека.
 Практическая  работа   №1
Приемы безопасной работы с оборудованием и  веществами. Строение пламени.
Практическая работа  №2     Очистка загрязненной поваренной соли.
Первоначальные  химические  понятия (15 часов)
        Атомы   и   молекулы.   Атомномолекулярное   учение.   Простые   и   сложные   вещества.
Химический элемент. Закон постоянства состава вещества.
       Химическая символика. Знаки химических элементов и происхождение их названий.
Химические формулы. Индексы и коэффициенты. Относительная атомная и молекулярные
массы.   Качественный   и   количественный   состав   вещества.   Расчёт   массовой   доли
химического элемента по формуле вещества.
         Понятие валентности. Составление бинарных   химических формул по валентности и
определение   валентности   по   формуле.   Закон   сохранения   массы   веществ,   его   значение.
Жизнь и деятельность М.В. Ломоносова.     Классификация химических реакций по числу и
составу   исходных   и   полученных   веществ.   Химические   уравнения.   Типы   химических
реакций
    Моль  единица количества вещества. Молярная масса.
Демонстрация
 Примеры простых и сложных веществ в разных агрегатных состояниях. Шаростержневые
моделей молекул и атомов. Коллекция самородных элементов (на примере серы). Горение
свечи на весах с поглощением продуктов горения. Разложение малахита. Горение магния.
Лабораторные опыты
Рассмотрение веществ с различными физическими свойствами.
Разделение смесей.
Химические явления (прокаливание медной проволоки, взаимодействие мела с кислотой).
Реакции, иллюстрирующие основные признаки характерных реакций.
Знакомство   с   образцами   простых   и   сложных   веществ.   Образцы   типичных   металлов   и
неметаллов. Расчетные задачи
Вычисление относительной молекулярной массы вещества по его формуле. Вычисление
массовой доли элемента в химическом соединении. Установление простейшей формулы
вещества   по массовым долям элементов. Вычисления по химическим уравнениям массы
или   количества   веществ   по   известной   массе   или   количеству   одного   из   вступивших   в
реакцию   или   получающихся   веществ.   Объемные   отношения   газов   при   химических
реакциях.
Контрольная работа №1     « Первоначальные  химические  понятия»
Кислород  (5 часов)
Кислород,   его   общая   характеристика   и   нахождение   в   природе.   История   открытия
кислорода. Получение. Физические свойства кислорода. Химические свойства кислорода.
Горение     и   медленное   окисление.   Оксиды.   Получение     в   лаборатории.   Круговорот
кислорода в природе. Применение кислорода. Озон. Свойства и применение.
Воздух и его состав. Защита атмосферного воздуха от загрязнения.
Тепловой эффект химической реакции.
Демонстрация
Физические свойства кислорода. Получение и собирание кислорода методом вытеснения
воздуха и воды. Условия возникновения и прекращения горения.   Определение состава
воздуха. Знакомство с образцами оксидов.
Практическая работа   №3
Получение кислорода и  изучение его свойств.
Водород  (3 часа)
Водород,   его   общая   характеристика   и   нахождение   в   природе.   Получение   водорода   в
лаборатории   и   его   физические   свойства   кислорода.   Меры   безопасности   при   работе   с
водородом. Химические свойства водорода. Применение водорода Состав кислот. Состав
солей.
Демонстрация
Получение,   собирание   и   распознавание   водорода.   Собирание   водорода   методом
вытеснения воздуха и воды. Восстановление металлов водородом из их оксидов.
Практическая  работа  №4
Получение водорода и изучение его свойств.
 Растворы. Вода.   (7  часов)
Растворы.   Вода      растворитель.   Растворимость   веществ   в   воде.   Массовая   доля
растворенного   вещества.   Вода.   Анализ   и   синтез   воды.   Вода   в   природе   и   способы   ее
очистки. Аэрация воды. Физические и химические свойства воды. Растворы. Растворимость
веществ   в   воде.     Массовая   доля   растворенного   вещества.     Приготовление   растворов.
Состав и свойства оснований.
Демонстрация
Анализ воды. Синтез воды. Взаимодействие воды с натрием, кальцием, магнием, оксидом
кальция, оксидом углерода, испытание полученных растворов индикатором. Растворение
веществ с различной растворимостью, растворение веществ в различных растворителях.
Получение кристаллов солей.
Практическая работа № 5. Приготовление растворов солей с определённой массовой до
лей  растворённого вещества.
Расчетные задачи
Нахождение  массовой доли растворенного вещества в растворе. Вычисление массы
растворенного вещества и воды для приготовления раствора определенной концентрации. Контрольная работа №2        « Кислород. Водород. Вода. Растворы»
Основные классы неорганических соединений  (10 часов)
Оксиды: классификация, номенклатура, свойства, получение, применение.
Основания: классификация, номенклатура, свойства, получение, применение. Физические и
химические свойства оснований. Реакция нейтрализации. Кислотноосновные индикаторы:
фенолфталеин, метиловый оранжевый, лакмус.  Окраска индикаторов в кислой, щелочной,
нейтральной  среде.
Кислоты: классификация, номенклатура, физические и химические свойства.
Соли:   классификация,   номенклатура,   свойства,   получение.   Физические   и   химические
свойства солей
Генетическая связь между основными классами неорганических соединений.
Демонстрация
Знакомство  с   образцами   оксидов,   оснований,   кислот,   солей.     Реакция   нейтрализации   в
присутствии индикатора. Генетическая связь между основными классами неорганических
соединений.
Лабораторные опыты
Взаимодействие оксида магния с кислотами
Взаимодействие углекислого газа с известковой водой.
Получение осадков нерастворимых гидроксидов и изучение их свойств.
Растворение железа и цинка в соляной кислоте.
Вытеснение одного металла другим из раствора соли.
Практическая     работа   №6.
Решение экспериментальных задач по теме «Основные классы неорганических соединений»
Контрольная работа№3     по теме: «Основные классы неорганических соединений»
Раздел 2: «Периодический закон и периодическая система
химических элементов Д.И. Менделеева (10 часов)
 Строение атома  (10 часов)
             Первые попытки классификации химических элементов. Амфотерные соединения.
Первоначальные   представления   о   естественных   семействах   химических   элементов.
Естественное семейство щелочных металлов. Изменение физических   свойств щелочных
металлов с изменением относительной атомной массы. Изменение химической активности
щелочных металлов в реакциях с кислородом и водой.
         Галогены – самые активные неметаллы. Изменение физических свойств галогенов  с
увеличением  относительной атомной массы. Изменение химической активности  галогенов
в реакциях с водородом и металлами.   Вытеснение галогенов друг друга из растворов
солей.
       Основания классификации химических элементов Д.И. Менделеевым. Периодическая
система   как   естественнонаучная
  классификация   химических   элементов.   Знаки
химических   элементов.     Табличная   форма     представления   классификации   химических
элементов.   Структура   таблицы «Периодическая система   химических элементов Д.И.
Менделеева» (короткая форма): А и Бгруппы, периоды.». Физический смысл порядкового
(атомного) номера элемента, номера периода, номера группы (для элементов Агрупп).
Малые и большие периоды. Группы и подгруппы. Периодический закон Д.И. Менделеева.
        Ядерная  (планетарная) модель строения атома: ядро и электронные оболочки. Состав
атомного   ядра:   протоны,   нейтроны.   Изотопы.   Строение   электронных   оболочек   атомов.
Заполнение  электронных слоев  у атомов первого – третьего периодов. Массовое число.
Относительная   атомная   масса.   Современная   формулировка   понятия   «химический
элемент». Современная формулировка периодического закона. Характеристика химического элемента на основании положения в периодической
системе.   Значение   периодического   закона.       Жизнь   и   деятельность   Д.И.   Менделеева.
Научный подвиг Д.И. Менделеева.
Демонстрация
Различные варианты периодической системы. Модель строения атома.
Изучение   кислотноосновных   свойств   гидроксидов,
элементами III периода.
  образованных   химическими
Раздел  3. Строение вещества  (11 часов)
Химическая связь. (7 часов)
   Электроотрицательность  химических элементов. Основные виды химических связей.
Ковалентная связь. Полярная и неполярная ковалентная связь. Ионная связь.  Валентность
элемента в свете  электронной теории. Заряд  иона. Степень окисления. Правила
определения степеней окисления. Кристаллические решетки (атомная, молекулярная,
ионная, металлическая).
Демонстрация
Модели кристаллических решеток ковалентных и ионных соединений.
Лабораторные опыты
Составление   моделей   молекул   с   различным   видом   химической   связи.   Сопоставление
физикохимических свойств соединений с ковалентными и ионными связями.
Контрольная работа № 4:
« ПЗ и ПС  химических элементов Д.И. Менделеева. Химическая связь.»
Количественные отношения в химии (3часа)
Закон Авогадро. Молярный объем. Относительная плотность газов.  Объемные отношения
газов при  химических реакциях.
Расчетные задачи. Объемные отношения газов при  химических реакциях.
Резерв 2 ч.
Тематическое планирование 8 класс
№
п/п
1
2
Наименование тем Программа
Н.Н.Гара
  6
14
Предмет   химии
Первоначальные
химические   понятия
Кислород
Водород
Вода. Растворы.
3
4
5
6 Основные классы
5
3
6
11
7
7
неорганических
соединений
Периодический
закон и
периодическая
система  химических
Практические
работы
№1; №2
Контрольные
работы
№ 1
№ 2
№ 3
№3
№4
№5
№6
Рабочая
программа
  7
15
  5
  3
  7
13
7 элементов  Д.И.
Менделеева.
Строение  атома.
9
8 Химическая   связь.
Строение вещества.
Количественные
отношения  в  химии
Промежуточная
итоговая аттестация
Резерв
Итого
7
5
4
70
  7
  3
  1
  2
70
№ 4
№ 5
6
5 Календарнотематическое планирование по химии для  8 класса (70 часов: 2 часа в неделю)
(УМК Рудзитис Г.Е., Фельдман Ф.Г. , ФГОС ООО)
№  дата
Тема урока
Характеристика деятельности
обучающихся
Предметные   результаты
Оценивани
е
деятельнос
т
1.
2.
3.
4.
5.
6.
Предмет химии. Химия
как часть
естествознания.
Вещества и их свойства.
Методы познания в
химии: наблюдение,
эксперимент.
Практическая работа
№1. Приемы безопасной
работы с оборудованием
и веществами.
Строение пламени.
Чистые вещества и
смеси. Способы очистки
веществ: отстаивание,
фильтрование, выпаривание,
кристаллизация, дистилляция
Практическая работа
№ 2.
 Очистка загрязненной
поваренной соли.
Физические и
химические явления
Тема 1.      Предмет    химии     (7 ч)
Различать, описывать и сравнивать
предметы изучения
естественнонаучных дисциплин, в том
числе химии.
Характеризовать основные методы
изучения естественнонаучных
дисциплин
Пользоваться   лабораторным   обо
рудованием.
Учиться проводить химический
эксперимент
Учиться   проводить   химический
эксперимент
Различать предметы изучения естественных
наук.
р/т  с. 8
№2; 5
Описывать свойства твёрдых, жидких,
газообразных веществ, выделяя  их
существенные  признаки
Знакомиться с лабораторным оборудованием.
Соблюдать правила техники безопасности.
Оказывать   первую   помощь   при   отравлениях,
ожогах и травмах, связанных с реактивами и
лабораторным оборудованием.
Различать понятия «чистое вещество» и «смесь
веществ».
р/т с.9 №6
8
Отчет по
практическ
ой работе
тест
Проводить несложные химические
опыты и наблюдения за изменением
свойств веществ, соблюдать правила
ТБ при проведении опытов
Определять понятия «химическое
явление», «физическое явление».
Учиться проводить химический эксперимент.
Уметь разделять смеси методами отстаивания,
фильтрования и выпаривания
Отчет по
практическ
ой работе
Различать физические и химические явления.
Определять   признаки   химических   реакций.
р/т с.11
№2; 3 или 7
1.
2
3
4
Объяснять сущность химических
явлений (с точки зрения атомно
молекулярного учения) и их
принципиальное отличие от
физических явлений.
Учиться наблюдать физические и
химические превращения изучаемых
веществ в ходе эксперимента.
Наблюдать свойства веществ и их изменения в
ходе химических реакций.
Фиксировать в тетради наблюдаемые признаки
химических реакций
№4
Отличать условия возникновения и признаки
реакций Фиксировать в тетради наблюдаемые
признаки химических реакций
Проверочна
я работа
Химические реакции.
Признаки химических
реакций и условия
возникновения и течения
химических реакций
Тема   2.      Первоначальные химические понятия       (15 ч)
Атомы, молекулы и
ионы.
Вещества
молекулярного и
немолекулярного
строения.
Кристаллические
решетки.
Простые и сложные
вещества. Химические
элементы. Металлы и
неметаллы.
Язык химии. Знаки
химических элементов.
Относительная атомная
масса.
Работать с текстом, находить в нем
ответы на заданные учителем
вопросы, схематично изображать
строение атома на основе словесного
описания.
Уметь различать понятия « вещества
молекулярного строения» и «веще
ства немолекулярного строения», по
физическим свойствам вещества
определять тип его кристаллической
решетки.
Наблюдать и описывать свойства
изучаемых    веществ    в    ходе
экспериментов.
Различать понятия «атом», «молекула», «ион»,
«элементарные частицы».
р/т с.13 №9
или №3; 4
Различать понятия «вещества молекулярного
строения» и «вещества немолекулярного
строения». Формулировать определение по
нятия «кристаллические решётки». Объяснять
зависимость свойств вещества от типа его
кристаллической решётки.
Различать понятия «химический элемент»     и
«простое вещество».
Таблица
«Типы
кристаллич
еских
решеток»
р\т с. 14
№2 или №4
Находить значение относительной
атомной массы элемента по ПС Д.И.
Менделеева
Определять относительную атомную массу
элементов. Знать химические знаки  30
химических  элементов    (первых трех
периодов)
Дидактич.
карточки с
символами
хим.элемен
тов. 5
6
7
8
9
10
11
12
Закон постоянства
состава веществ
Химические формулы.
Относительная
молекулярная масса.
Качественный и
количественный состав
вещества.
Массовая доля
химического элемента в
соединении.
Валентность химических
элементов. Определение
валентности элементов
по формулам бинарных
соединений.
Составление химических
формул бинарных
соединений по
валентности.
Атомномолекулярное
учение. Жизнь и
деятельность М.В.
Ломоносова.
Закон сохранения массы
веществ.
Химические уравнения
Классификация
 Производить расчеты на основе
закона постоянства веществ.
Научится записывать химич.
формулы, вычислять относительную
молекулярную массу.
Знать формулировку закона постоянства
состава веществ.
Различать понятия «индекс» и «коэффициент».
Определять состав простейших соединений по
их химическим формулам.
р/т с.15 №
1 или № 3;4
Индивид.
задания
Рассчитывать относительную мо
лекулярную массу по формулам
веществ. Устанавливать простейшие
формулы веществ по массовым долям
элементов.
Определять валентность элементов в
бинарных соединениях.
Уметь   рассчитывать   относительную   мо
лекулярную   массу   по   формулам   веществ.
Уметь   рассчитывать   массовую   долю
химического элемента в соединении.
Уметь      устанавливать простейшие формулы
веществ по массовым долям элементов.
Уметь   определять   валентность   элементов   в
бинарных   соединениях.   Знать   определение
«валентность»
Составлять формулы по известной
валентности элементов.
Уметь составлять формулы по валентности
Различать     понятия «индекс»,
«коэффициент»
р\т с.17
№3;4 или
№7
Самост.раб
ота по
вариантам.
Сам.раб.
Сообщения
Презентаци
я
Составлять    конспект
Наблюдать и описывать свойства
изучаемых    веществ    в    ходе
экспериментов.
Составлять схемы химических
реакций и преобразовывать их в
Пользоваться информацией из других
источников для подготовки кратких
сообщений.
Готовить презентации по  заданной  теме
Объяснять  наблюдаемые  явления  на
основании  законов науки
Различать понятия «коэффициент»; «схема
химической реакции» и «уравнение хи
р/т с.21№
4;5 или химических реакций по
числу и составу
исходных веществ и
продуктов реакции.
Моль  единица
количества вещества.
Молярная масса.
Решение расчетных
задач по химическим
уравнениям реакций.
Контрольная работа № 1
по теме
«Первоначальные
химические понятия».
Кислород, его общая
характеристика.
Получение кислорода.
Физические свойства
кислорода
Химические свойства и
применение  кислорода.
Оксиды. Круговорот
кислорода в природе.
Практическая работа
№3.
13
14
15
1
2
3
уравнения химических реакций.
мической реакции».
Изображать простейшие химические реакции с
помощью химических уравнений.
№6;7 или
№9 ;10
Вычислять по химич. формуле
вещества его молярную массу
Знать определения « количества вещества».
«молярная масса».
Микролабо
ратория
Производить вычисления по
химическим  уравнениям, используя
единицу измерения молярной массы.
Выполнять задания определенной
сложности по пройденному
материалу.
Выполнять расчёты по химическим уравнениям
на нахождение количества вещества.
р/т с. 2425
Уметь применять полученные знания для
решения учебных задач
Контрольна
я работа.
Тема  3.   Кислород   (5ч)
Описывать химич. элемент по
предложенному плану. Описывать
химич. реакции,наблюдаемые в
ходе демонстрационного
эксперимента
Исследовать свойства кислорода.
Распознавать опытным путем
кислород.
Исследовать свойства кислорода.
Проводить простейшие опыты:
получение и собирание кислорода.
Исследовать свойства изучаемых веществ.
Наблюдать физические превращения изучаемых
веществ.
Исследовать свойства изучаемых веществ.
Наблюдать физические и химические
превращения изучаемых веществ. Распознавать
опытным путём кислород.
Описывать химические реакции, наблюдаемые в
ходе демонстрационного и лабораторного
эксперимента. Делать выводы из результатов
проведённых химических опытов. Участвовать в
совместном обсуждении результатов опытов.
Презентаци
я
«Кислород
»
р/т с. 28
№78 или
№1213
Отчет по
работе Получение кислорода и
изучение его свойств.
Озон. Свойства и
применение.
Аллотропия кислорода.
Воздух и его состав.
Защита атмосферного
воздуха от загрязнения.
Соблюдать правила ТБ.
Использовать информацию из
различных источников для
подготовки кратких сообщений.
Изучать состав воздуха на
основании наблюдения за
демонстрационным
экспериментом.
Оказывать первую помощь при отравлениях,
ожогах и травмах, связанных с реактивами и
лабораторным оборудованием.
Составлять формулы оксидов по известной
валентности элементов. Записывать простейшие
уравнения химических реакций. Пользоваться
информацией из других источников для
подготовки кратких сообщений. Готовить
презентации по теме
Водород, его общая
характеристика и нахож
дение в природе.
Получение водорода и
его физические
свойства. Меры
безопасности при работе
с водородом
Химические свойства
водорода и его
применение.
Практическая работа 4
 Получение водорода и
изучение его свойств.
Тема  4.     Водород  (3ч)
Описывать химич. элемент по
предложенному плану. Описывать
химич. реакции,наблюдаемые в
ходе демонстрационного
эксперимента. Делать выводы из
результатов проведённых опытов.
Исследовать свойства изучаемых веществ.
Наблюдать физические и химические
превращения изучаемых веществ.
Описывать химические реакции, наблюдаемые в
ходе демонстрационного и лабораторного
эксперимента.
Распознавать опытным путём водород.
Исследовать свойства водорода.
Распознавать опытным путем
водород. Описывать состав,
свойства и значение водорода,
используя план характеристики
простого вещества.
Исследовать свойства водорода.
Проводить простейшие опыты:
получение и собирание  водорода.
Соблюдать правила ТБ.
Соблюдать правила техники безопасности.
Делать выводы из результатов проведённых
химических опытов. Участвовать в совместном
обсуждении результатов опытов. Записывать
простейшие уравнения химических реакций.
Сообщения
,
презентаци
и.
Презентаци
я
Плакат –
конспект
«Водород»

Презентаци
я
«Водород»
Тестовые
задания
Практичес
кая работа.
Вода. Методы
Выступать с сообщениями,
Исследовать свойства изучаемых веществ.
Презентаци
Тема  5.   Вода. Растворы (7 ч)
4
5
1
2
3
1 определения состава
воды   анализ и синтез.
Вода в природе и
способы её очистки.
Аэрация воды.
Физические и
химические свойства
воды.
Применение воды.
Вода — растворитель.
Растворы. Насыщенные
и ненасыщенные
растворы.
Растворимость веществ
в воде.
Массовая доля
растворенного вещества.
Практическая работа
№5. Приготовление
растворов с
определенной массовой
долей растворенного
вещества.
Повторение и обобщение
по темам «Кислород»,
сопровождаемые презентацией.
Самостоятельно работать с
информацией.
Составлять уравнения реакций,
характеризующих химич. свойства
воды.
Наблюдать растворимость веществ
в воде
Рассчитывать массовую долю
растворенного вещества в
растворе, массы растворенного
вещества и воды для
приготовления раствора
определённой концентрации.
Осуществлять расчеты для
приготовления раствора с
определенной массовой долей
растворенного вещества.
Пользоваться весами и мерной
посудой. Решать задачи на
определение массовой доли
раствора вещества в растворе,
массы раствора вещества.
Составлять уравнения реакций,
характеризующих свойства
2
3
4
5
6
я
Самостоят
ельная
работа; р/т
с.41 в 68.
р/т с.4243
№16
р/т с.43 №9
Наблюдать физические и химические
превращения изучаемых веществ.
Описывать химические реакции, наблюдаемые в
ходе демонстрационного и лабораторного
эксперимента.
Делать выводы из результатов проведённых
химических опытов. Участвовать в совместном
обсуждении результатов опытов. Записывать
простейшие уравнения химических реакций.
Вычислять массовую долю растворённого
вещества в растворе, массу растворённого
вещества и воды для приготовления раствора
определённой концентрации.
 Готовить растворы с определённой массовой
долей растворённого вещества
Практичес
кая работа.
Различать понятия « химический элемент» и
простое вещество, «физические свойства» и
р/т с.4546
тестовые 7
1
2
3
4
«Водород»,  «Вода.
Растворы».
Контрольная работа №
2  по темам «Кислород»,
«Водород», «Вода.
Растворы».
кислорода и водорода.
«химические свойства» на примере водорода и
кислорода.
задания
Выполнять задания определенной
сложности по пройденному
материалу.
Уметь применять полученные знания для решения
учебных задач
Контрольна
я работа
Тема  6. Основные  классы неорганических соединений (13 ч)
Составлять химич. формулы
оксидов по их названиям и
валентности элементов.
Записывать уранения реакций
получения оксидов.
Доказывать основный и кислотный
характер оксидов
Составлять химич. формулы
гидроксидов по их названиям и
валентности элементов.
Записывать уранения реакций их
получения. Выполнять химич.
эксперимент. соблюдая правила
ТБ.
Оксиды: классификация,
номенклатура,
получение
Оксиды:  свойства,
применение.
Гидроксиды. Основания:
классификация,
номенклатура,
получение.
Химические свойства
оснований. Окраска
индикаторов  в
щелочной и нейтральной
средах. Реакция
нейтрализации.
Применение оснований.
Исследовать   свойства   изучаемых   веществ
(оксиды,  гидроксиды, кислоты, соли).
Наблюдать
превращения изучаемых веществ.
  физические
  и   химические
Описывать химические реакции, наблюдаемые в
ходе   демонстрационного   и   лабораторного
эксперимента.
Делать   выводы   из   результатов   проведённых
химических   опытов.   Участвовать   в   совместном
обсуждении результатов опытов.
  Классифицировать   изучаемые   вещества   по
составу и свойствам.
Составлять формулы оксидов, кислот, оснований,
солей.
  Характеризовать   состав   и   свойства   веществ,
относящихся к основным классам неорганических
соединений.
Таблица
«Классифи
кация
оксидов»
р/т с.59
№6; 7;8или
№ 9;10 5
6
7
8
9
10
11
12
Кислоты. Состав.
Классификация.
Номенклатура.
Получение кислот.
Кислоты. Химические
свойства кислот
Амфотерные оксиды и
гидроксиды.
Соли: состав,
классификация,
номенклатура, способы
получения
Свойства солей
Генетическая связь
между основными клас
сами неорганических
соединений
Генетическая связь
между основными клас
сами неорганических
соединений
Практическая работа
№   6.   Решение
Составлять химические формулы
кислот. Записывать  уравнения
способов  получения кислот.
Составлять  уравнения реакций,
характеризующих химич. свойства.
Прогнозировать химич. свойства
вещества на основе его состава и
строения. Выполнять  химич.
эксперимент, соблюдая правила
ТБ.
Составлять химич. формулы солей
и уравнения получения солей.
Работать в группах.
Составлять химические формулы
солей и уравнения реакций,
характеризующих их химические
свойства.
Работать в группах. Определять
принадлежность неорганического
вещества к одному из изученных
классов. Проводить эксперимент,
соблюдая правила ТБ.
Выполнять эксперимент, соблюдая
правила ТБ.
Записывать простейшие уравнения химических
реакций
р\т с. 6465
№67; 8;9
р/т с.62
р/т с.67
№23
р/т с.68№6
7 или 89
самостояте
льная
работа.
Практичес
кая работа. 13
1
2
экспериментальных
задач по теме
«Основные классы
неорганических
соединений».
Контрольная работа №
3 по теме «Основные
классы неорганических
соединений».
Уметь применять полученные знания для решения
учебных задач
Контрольна
я работа.
Тема 7.  Периодический закон и периодическая система
химических элементов Д. И. Менделеева.    Строение атома.        (7 ч)
Классификация химических
элементов. Понятие о
группах сходных элементов.
Галогены – самые активные
неметаллы. Изменение
свойств галогенов с
увеличением относительной
атомной массы
Периодический закон
Д. И. Менделеева.
Периодическая таблица
химических элементов
(короткая форма): А и Б
группы, периоды.
Классифицировать химич. элементы на
металлы, неметаллы, благородные газы
Классифицировать
элементы и их соединения.
  изученные
  химические
р/т с.75 №1
Сравнивать свойства веществ,
принадлежащих к разным классам.
Сравнивать   свойства   веществ,   принадлежащих   к
разным   классам,   химические   элементы   разных
групп.
Устанавливать внутри и межпредметные связи.
Индивидуальный
опрос
Раскрывать смысл Периодического
закона
Д. И. Менделеева. Описывать
изученные объекты как системы,
применяя логику системного анализа.
Описывать и характеризовать
табличную форму периодической
системы химич. элементов.
Формулировать   периодический   закон   Д.   И.
Менделеева и раскрывать его смысл.
р/т с. 77 № 2;3;4
или №7
Характеризовать   структуру   периодической
таблицы. Различать периоды. А и Бгруппы.
Характеристика
элемента по плану
(на выбор) Характеризовать химич. элементы по
положению в ПТ.
Характеризовать строение атома и
состав атомных ядер. Объяснять,
почему в ПС есть отступления от
общего принципа и некоторые
элементы расположены не в порядке
возрастания их относительных масс.
Составлять схемы строения атомов
первых 20 элементов.
Объяснять причины и закономерности
изменения свойств химич. элементов и
их соединений с точки зрения строения
атомов.
Описывать основные этапы открытия
Д.И.Менделеевым ПЗ и ПС
химических элементов и
многообразную научную деятельность
учёного
Работать самостоятельно и в группах.
3
4
5
6
7
Строение атома. Состав
атомных ядер. Изотопы.
Химический элемент — вид
атома с одинаковым зарядом
ядра
Расположение электронов по
энергетическим уровням.
Современная формулировка
периодического закона
Значение периодического
закона. Научные достижения
Д. И. Менделеева
Повторение и обобщение по
теме «Строение атома.
Периодический закон и
периодическая система
химических элементов
Д. И. Менделеева»

определения
Объяснять   физический   смысл   порядкового
номера химического элемента, номеров группы и
периода,   к   которым   элемент   принадлежит   в
периодической   системе  Д.   И.   Менделеева;
закономерности   изменения   свойств   элементов   в
пределах малых периодов и Агрупп.
Формулировать
понятий
«химический   элемент»,   «порядковый   номер»,
«массовое число», «изотопы»,
«относительная   атомная   масса»,   «электронная
оболочка», «электронный слой» («энергетический
уровень»).   Определять   число   протонов,   ней
тронов,
  электронов   у   атомов   химических
элементов,   используя   периодическую   таблицу.
Составлять   схемы   строения   атомов   первых   20
элементов   периодической   системы   элементов.
Характеризовать химические элементы на основе
их положения в периодической системе и особен
ностей   строения   их   атомов.
  Делать
умозаключения   о   характере   изменения   свойств
химических   элементов   с   увеличением   зарядов
атомных ядер.
Самостоятельная
работа
р/т с.79 №10№14
16 или № 1821
сообщения
Самостоятельная
работа
Тема 8.   Строение вещества.  Химическая связь.  (7ч) 1
2
3
4
5
6
7
Электроотрицательность
химических элементов
Ковалентная связь.
Полярная и неполярная
ковалентные связи
Ионная связь
Валентность в свете
электронной теории.
Степень окисления.
Правила определения
степеней окисления
элементов
Окислительно
восстановительные
реакции.
Повторение и обобщение
по  теме «Строение
вещества. Химическая
связь»
Контрольная работа  № 4
по темам «Строение
атома. Периодический
закон и периодическая
Сравнивать электроотрицательность
элементов,расположенных в одной
группе и в одном периоде ПСХЭ.
Объяснять на основе строения атома
причину химич. активности
элементов. Составлять электронные
формулы и электронные схемы
образования ковалентных
соединений.
Сравнивать ионную связь с
ковалентной полярной связью.
Составлять электронные схемы
образования ионных соединений.
Сравнивать понятия «валентность» и
« степень окисления». Определять
степень окисления элемента по
формуле вещества и составлять
формулы по известной степени
окисления элементов.
Рассматривать понятия
«окислитель», « восстановитель»,
«окислительно восстановительная
реакция» с точки зрения строения
атома.
Работать самостоятельно и в группах
Выполнять задания определенной
сложности по пройденному
материалу.
связь»,

«степень
Формулировать  определения  понятий  «ковалентная
неполярная   связь»,   «ковалентная   полярная   связь»,
«ионная
окисления»,
«электроотрицательность».
Определять тип химической связи в соединениях на
основании   химической   формулы.
  Определять
степень   окисления   элементов   в   соединениях.
Составлять формулы веществ по степени окисления
элементов. Устанавливать внутри и межпредметные
связи.
Составлять сравнительные и обобщающие таблицы,
схемы
р/т с. 83 №2 или3;4
р/т с.84 №11 или
№14
р\т с 85 №14
р/т с.86 №5 или №6
7
Знать определения «окислитель», « восстановитель»,
«окислительно  восстановительная   реакция»
Знать определения основных понятий по теме. Уметь
определять степени окисления элементов и вид
химич. связи в соединении
р/т с.8789 тесты
Уметь применять полученные знания для решения
учебных задач
Контрольная работа. система химических
элементов Д. И.
Менделеева»,
«Строение вещества.
Химическая связь»
Закон Авогадро.
Молярный объем газов.
Относительная
плотность газов
1
2
3
1
2
Тема 9.   Количественные отношения в химии    (3 ч)
Проводить расчеты  по  формулам
Рассчитывать   молярную   массу   вещества,
относительную плотность газов.
Вычислять по химическим формулам и
химическим уравнениям массу, количество
вещества, молярный объём по известной массе,
молярному объёму, количеству одного из
вступающих или получающихся в реакции
веществ.
Вычислять объёмные отношения газов при
химических реакциях. Использовать примеры
решения типовых задач, задачники с при
ведёнными в них алгоритмами решения задач
р/т
с.49№12
р/т с
49№13
р/т с. 55
Объемные отношения
газов при химических
реакциях
Проводить расчеты  по  формулам
и  уравнениям
Промежуточная
итоговая аттестация  по
курсу химии 8 класса
( К.р  № 5)
резерв
Выполнять итоговый тест за курс
химии 8 класса.
Уметь применять полученные знания для решения
учебных задач

file_name: ФГОС   8 класс.docx

intro: Рабочая  программа  по  химии  для  8  класса  составлена  в  соответствии  с  требованиями  ФГОС   (УМК   Рудзитис  Г.Е., Фельдман). Программа  включает  пояснительную  записку,  требования  к  результатам  освоения  образовательной  программы  8  класса. содержание  предмета,  учебно-тематическое.  календарно-тематическое  планирование  курса  химии  8  класса, определяет  деятельность обучающихся  на  уроке  и  предметные  результаты.

title: Рабочая  программа  по  химии 8 класс


extracted_text:
ҚАРАСУ АУДАНЫ ӘКІМДІГІНІҢ БІЛІМ БЕРУ БӨЛІМІНІҢ
«СТЕПНОЙ НЕГІЗГІ МЕКТЕБІ» МЕМЛЕКЕТТІК МЕКЕМЕСІ
ГОСУДАРСТВЕННОЕ УЧРЕЖДЕНИЕ «СТЕПНАЯ ОСНОВНАЯ ШКОЛА»
ОТДЕЛА ОБРАЗОВАНИЯ АКИМАТА КАРАСУСКОГО РАЙОНА
Провела: Асипенко С.Я 2017г
Математический КВН « Играй, смекай, отгадывай »
для учащихся 24 класс.
Цель:  активизация познавательной деятельности обучающихся на уроках математики.
Задачи:
1. Способствовать формированию интереса к урокам математики.
2.
3. Закреплять знания математических терминов, умения выполнять вычислительные
 Развивать творческие и интеллектуальные способности.
 действия на изученные случаи умножения, деления и сложения.
4. Способствовать развитию логического мышления, речи, памяти, внимания.
5. Поиск и поддержка одаренных и талантливых детей;
6. Воспитывать чувство дружбы, взаимопомощи.
Ход занятия
Звучит фонограмма песни "Мы начинаем КВН:"  или песня Шаинского "Дважды два
четыре".
Под музыку 2 команды (по 4 человек) занимают места за столами.
Учитель:  Добрый день, дорогие друзья! Сегодня у нас « День весёлых математиков».
Игра «Сосчитай орехи».
Ведущий берет стеклянную банку, наполняет ее жвачками, закрывает и ставит на стол.
Говорит слова: «Эти жвачки получит тот, кто наиболее точно определит их количество.
Ответы сдавать в письменном виде. Не забудьте указать свою фамилию!
 (В конце КВН учитель сосчитает  и отдаст их тому, кто угадал их количество. Если
таких детей несколько, то жвачки  делятся).
 Сегодня у нас состоится КВН, посвящённый математике  царице всех наук.  Кто
знает,  как расшифровать КВН?   Мы будем состязаться, в умении логически мыслить,
применять смекалку и свои знания по математике. Будет много интересных и весёлых
заданий.
Ведущий:
Наш КВН посвящён математики.
Внимание! Внимание!
Приглашаем всех мальчишек, и девчонок отправиться, в веселую страну. Не забудьте взять с собой быстроту мысли, находчивость, смекалку.
Не в театральном представлении,
А среди наших школьных стен
Мы увидим сейчас веселый
Математический КВН.
Уже готово все к сраженью
Команды лишь сигнала ждут.
Одну минуточку терпенья
Я вам представлю грозный суд
(представление жюри)

Ведущий
Болельщиков предупреждаем,
Что встреча будет горяча
И поэтому мы вам желаем
Болеть без вызова врача.

В КВН соревнуются две команды.
Представление команд
Вот команда «Треугольник»
Пусть узнает каждый школьник,
Будут им, сказать хочу,
Все задачи по плечу!
Про команду номер два
Разошлась уже молва.
Называется «Квадрат»
Им любой ученый рад!
Ну что же, с командами мы познакомились и начинаем конкурсные испытания.
1 конкурс «Дальше, дальше»
Дальше, дальше,   не тяни;
Задание услышал – ответ говори! Каждой команде будут заданы 10 вопросов, за
каждый правильный ответ команда получает 1 бал. Побеждает та команда, которая
наберёт больше правильных ответов.
Вопросы команде «Треугольник»:
1. Сколько дней в неделе? (7)
2. Сколько ножек у 2 сороконожек? ( 80) 3. О какой цифре идет речь? Маленькая хвостатенькая, не лает, не кусает, а
из класса в класс не пускает? (2)
4. Шла старушка в Костанай, а навстречу ей три старика. Сколько человек
5. шло в Костанай? (1старуха).
6. Если младенца Кузю взвесить вместе с бабушкой – получится 59 кг. Если
взвесить бабушку без Кузи – получится 54 кг. Сколько весит Кузя без
бабушки? (5 кг)
7. Сколько букв в слове «школа»?
8. Петух весит на одной ноге 5кг 500г. Сколько весит петух на двух ногах?
(5кг 500г.)
9. Стоит в поле дуб. На дубе 3 ветки. На каждой ветке по 3 яблока. Сколько
всего яблок? (Нисколько, так как на дубе яблоки не растут.)
10.Поле пахали 6 тракторов. 2 из них остановились. Сколько тракторов в
поле? (6)
Вопросы команде «Квадрат»:
1. Сколько букв в русском алфавите? (33)
2. Сколько пальцев на двух руках? (10)
3. Бежала тройка лошадей. Каждая пробежала 5км. Сколько км проехал
ямщик? (5км.)
4. О какой цифре идет речь? Два кольца, но без конца, если я перевернусь, то
совсем не изменюсь.
 Сколько ушей у 5 мышей? (10)
5.
6. Леший собрал 48 мухоморов, а Баба Яга на 8 мухоморов меньше. Сколько
полезных грибов собрали Леший и Баба Яга? (Нисколько, мухомор
ядовитый гриб)
7. Сколько слогов в слове «Буратино»?
8. Летели 3 страуса. Охотник одного подстрелил. Сколько страусов
осталось? (Страусы не летают)
9. 4 яйца сварились за 4 минуты. За сколько минут сварилось одно яйцо? (4
минуты.)
10. Сколько ног у осьминога?

2 конкурс «Чья ракета быстрее и дальше взлетит»
Ведущий.
Когда над землею летит космонавт,
Глядят ему вслед
Миллионы ребят,
Чтоб в небо взлететь,
Нужно многое знать,
И при этом вам поможет
Очень нужная наука мА – те – мА ти  ка! ( На магнитной доске прикреплены изображения ракет. Участники по одному
подбегают, решают пример и садятся на место. Жюри оценивает, какая команда быстро
и правильно справится с заданием)
См. приложение.
1 команда                                2 команда
30+20=                                       20+60=
6050=                                        4*5=
5*84=                                        2*7+22=
2*86+2=                                    5*4+181=
3. Конкурс «Едет, плавает, летает».
Всегда найдется дело для умелых рук,
Если только хорошенько посмотреть вокруг,
Все, что едет, плавает, летает.
Сделано умелыми руками.
И в этом рукам помогает
 Все та же мА – те – мА – ти – кА!
(детям показывается на 30 секунд образец модели, которую они должны будут
собрать из предложенных учителем деталей и наклеить на чистый лист).
Жюри   оценивает   скорость,   правильность   и   аккуратность   выполнения
аппликации.
Рекламная  пауза:
Инсценировка сказки С. Маршака
Сказал весёлый круглый Ноль
Соседке   Единице:
 С тобою рядышком позволь
Стоять мне на странице!
Она окинула его
Сердитым гордым взглядом:
 Ты, ноль, не стоишь ничего.
Не стой со рядом!
Ответил Ноль:
 Я признаю, что ничего не стою.
Но можешь стать ты десятью, Коль буду я с тобою.
Так одинока ты сейчас,
Мала и худощава,
Но будешь больше в десять раз,
Когда я стану справа.
Напрасно думают, что ноль
Играет маленькую роль.
4 конкурс «Устами младенца»
Просим отгадать ребят
То, о чём младенцы говорят.
Учитель:   Я буду говорить подсказки предмета, которые относятся к математике,
вы должны угадать,  что  это за предмет.
1. Про него есть загадка, но я вам не скажу. Он очень нужен на геометрии.
2. Но если его забываешь дома, то можно воспользоваться пальцем/ так почему
то учителя говорят. Но пальцем ни у кого не получается.
3. Хорошие картинки получаются, если он подточенный. /карандаш/
1. На ней можно  поспать, если ты не выспался ночью.
2. У аккуратных учеников можно  всегда на ней найти под рукой линейку и
ручку.
3. Когда на ней рисуешь, учитель всегда возмущается.              /парта/
1. Иногда это можно увидеть в дневнике.
2. Она бывает хорошая, иногда плохая.
3. Дома родители изза неё всегда ругают.     /двойка/
   5 конкурс «Прояви фантазию». Дорисуй.
Каждый участник команды получает листок, на котором изображена геометрическая
фигура. Её нужно дорисовать так, чтобы получился предмет. 6 конкурс «Цифры в пословицах и поговорках»
Вставить в пословицы и поговорки нужные числительные. Пословицы на отдельных
листочках (выбирают по очереди). За верный ответ по 1 баллу.
1. На семь бед ___ ответ. (1)
2. Один пашет, а ___ руками машут. (7)
3. Одна голова хорошо, а ___ лучше. (2)
4. Семь раз отмерь, ___ отрежь. (1)
5. Кто скоро помог, тот ___ помог. (2).
6. ____ за всех и все за одного. (1)
7 конкурс «Шуточный»
Конкурс капитанов. Учитель задает им вопрос: «До какого числа ты умеешь считать?».
Играющий отвечает. На что учитель говорит: «Нам так много не надо. Лучше сосчитай
вслух до 30, но с одним условием: число 3 и все числа, которые делятся на 3 и в
которых, есть цифра 3, ты называть не будешь, а будешь вместо них говорить «Не
собьюсь!»
Выиграет тот, кто без ошибок доберется до 30.
8 конкурс «Театрализованный»
Капитаны тянут жребий. Нужно решить задачу и проинсценировать её.
Мне навстречу бежали поросята: один – впереди двух, один – между двух, один –
сзади двух.  (Бегут в масках друг за другом)
Одна лошадь везла 10кг ваты, а другая 10кг железа. У  кого поклажа была
тяжелее?
(Дети показывают как тяжело лошадкам)
5 мышей грызли корку сыра. Подкрался к ним кот и одну схватил. Сколько
мышей осталось?
Подведение итогов
Вот закончилась игра
Результат узнать пора.
Кто же лучше всех трудился
В КВНе отличился?
Подведение итогов КВНа.

file_name: Математический КВН (Автосохраненный).docx

воспитательная работа

group: Дисциплины

title: Математический КВН « Играй, смекай, отгадывай » для учащихся 2-4 класс


extracted_text:
Практическая работа 2
 Предложите свой вариант внеклассного мероприятия по литературному
краеведению Донбасса.
                                                                                Богомолова В.Ф.
                                                                                Загальноосвітній заклад «Ліцей «Колеж»
                                    Стежками літературної Донеччини
Тема уроку: Життєвий і творчий шлях Спиридона Черкасенка
Мета   уроку:   ознайомити   учнів   із   життєвим   та   творчим   шляхом   талановитого
письменника Спиридона Черкасенка;  розвивати творчі здібності,  логічне мислення,
вміння   зіставляти,   узагальнювати   і   робити   власні   висновки,   обґрунтовуючи   й
мотивуючи   власні   судження;   формувати   уміння   бачити   крізь   головні   проблеми
літературного процесу нашого краю насущні питання сучасності; розвивати навички
пошукової   роботи,   а   також   самостійної   роботи   з   додатковою   літературою;
формувати й розвивати такі компентності: соціальну, полікультурну, комунікативну,
інформаційну,   компетенцію   продуктивної   творчої   діяльності;   виховувати   почуття
гордості за культурну спадщину Донеччини, почуття патріотизму, любові до свого
народу,   пошани   до   рідного   слова,   культури,   усвідомлення   великого   значення
активної   життєвої   позиції   для   повноцінного   розвитку   суспільства   та   становлення
свідомої особистості.
 Тип уроку: урок засвоєння нових знань.
Обладнання: виставка книг, літературна карта області, фотографії пам’ятних місць
Донеччини, портрети письменників лауреатів національної премії імені Тараса
Шевченка, стінгазети, ілюстрації.
Хід уроку
І. Оргмомент. Повідомлення теми та мети уроку.
ІІ. Мотивація навчальної діяльності
1.Вступне слово вчителя
Донецький   край!   Хто   тебе   не   знає?!   Ти   розкинувся   від   Сіверського   Дінця   до
Азовського   моря.   Ти   щедрий   на   легенди,   пісні,   сказання.   Ти,   донецький   краю,
славишся людьми працьовитими, талановитими. Це вони прославили і возвеличили
рідну землю своєю творчістю. Серед них — М. Петренко,  М. Чернявськйй,
В. Сосюра, Б. Горбатов, П. Байдебура, Л. Жариков, П. Безпощадний та багато інших.
   Сьогодні ми поговоримо про творчість Спиридона Черкасенка, який  народився й
жив у буремні часи, заставши дві революції (1905 та 1917 років), дві світові війни
(Першу   світову і Другу   світову)   та   ще   кілька   локальних   військових   конфліктів,
зокрема   і визвольні   змагання.
 Черкасенко   був   дієвим   учасником   національно
визвольного руху українців   та активним суспільним й культурним діячем початку
  Російській   імперії, Українській   народній
ХХ   століття.
  Він   мешкав   у республіці, Австрії,  Чехії, спілкувався з чисельною плеядою відомих культурних та
суспільних діячів того часу, відтак, біографія його відображає всі складні перипетії
початку ХХ століття на теренах України та Європи.
2. Група «Біографи»
1учень                Дитинство
Спиридон   Черкасенко   народився 24   грудня 1876 року   в   містечку Новий
Буг Херсонського   повіту Херсонської   губернії (нині Миколаївська   область)   у
селянській родині. Дитинство його проходило в Новому Бузі
“У старому батьківському яблуневому саду можна було не тільки сховатись, а й
заблукати.   Тут,   на   межі,   нерідко   спалахували   справжні   драми,   коли   батько
виганяв сусідську худобу, разом з підпасичем, ласим до великих і пахучих яблук.
Найбільше   хвилювало   поле…   Тільки   відійдеш   від   містечка   і   навкруги   рівна
далечінь,   наповнена   таємницями.   Зрідка   її   порушували   поодинокі   дерева   та
мовчазні кургани, які невідомо звідки виникли і згубились в цьому забутому краї.”
Перші кроки в освіті
Спершу була двокласна школа, у яку прилаштував його  батько, який помітив синове
бажання   до   знань.   Перші   роки   у   школі   були   успішними   і   ще   більше   заохотили
Спиридона до науки. Потім уже було Новобузьке початкове училище, яке він теж
успішно   закінчив,   саме   в   ті   часи     і   захопився   літературою   (правда,   здебільшого рівності

захопився
соціальної
поглядами
російською — адже така була тогочасна політика). Якщо школа давала вибіркові
знання   та   акцентувалися   релігійна   й російськомовна орієнтація —   то
знання української мови він виніс з батьківської хати та «Кобзаря» Шевченка, якого
він «позичав» у старшого брата, коли той ішов на науку до семінарії (заборонену
гуртківську книжку не брав тоді із собою).
І уже в шкільні роки (1317 літ) почали формуватися перші суспільні прихильності
юнака, пов’язані з його спостережливістю та читанням. Поштовхом тому став вчинок
його   вчителя   літератури   Новобузького   початкового   училища Ф.Сизкова,   який
дозволив юнакові забрати зі шкільного горища старі річники тижневика «Нива», де
містилися   злободенні   тогочасні   статтірецензії.   Тому   вже   з   юнацьких   років
Черкасенко
та
справедливості, антимонархізму (які   згодом   далися   взнаки:   у   семінаристському
бунтарстві,   педагогічним   народовольництвом,   вступом   до   української   соціал
демократичної   робітничої   партії   та   підтримкою   демократичних   рухів   в
українській діаспорі).
Початкова школа справила велике враження на Спиридона Черкасенка, виховавши
його естетичні і   творчі   вподобання.  Найбільший   вплив   на  формування   естетичних
вподобань, а згодом уже цілком свідомих художніх поглядів, Черкасенка справили
книги, його любов до читання, яка поступово переростала в пристрасне захоплення
літературою. Черкасенко багато читав, однак сім’я його не була надто заможною,
щоб   вдовольнити   читацькі   апетити   школяраюнака.   Тоді   йому   на   поміч   прийшли
однокласник Альоша Поляков, який, маючи кошти,   передплачував різні тогочасні
часописи й охоче ними ділився з шкільними товаришами,  і учитель Сизков, який увів
Спиридона
літератури
з Пушкіним, Лермонтовим, Гоголем, Фонвізіним. Більше того, зауваживши в учневі
захоплення   поезією,   учитель   вишукував   у   шкільній бібліотеці відповідні   тому
книжки, які могли б більше розвинути естетичні смаки та уподобання учня, і, як
наслідок, Черкасенко став кращим учнем і навіть почав сам писати перші спроби
віршів російською та українською мовами:
“Чи розумів я те, що так жадібно, «як амброзію, глитав»?.. Певне, що багато не
розумів, хоч силкувався напружено збагнути, у дечім догадувався, а не мало й
розумів. Дивна річ: звертатися за поясненнями до вчителя – соромився. Чому?..
Не знаю. Мабуть, саме тому, що сам грішив віршами й боявся прозрадити це:
відчував,   мабуть,   що   він   по   писку   й   очах   догадається.   Отже   й   тут   ішов
самотужки. (тут і далі цитати з листів до літературознавця Леоніда Білецького)“
російської
світ

у

  учительської
   2 учень   У семінарії.  Формування світогляду. Ставлення до релігії.

 Незабаром,   закінчивши   двокласну   школу,   Спиридон   Черкасенко   вступив
до Новобузької
  куди   його   прилаштував
батько. Семінарія була   російськомовним   навчальним   закладом,   жодних   знань
з української   мови й літератури не   давала,   тож   перші   поетичні   спроби   Спиридона
Черкасенка були російською мовою.
                Незважаючи на семінаристське виховання, палким прихильником релігії
Спиридон   Черкасенко   не  став,  не   в  останню   чергу   виною   тому   був  той   разючий
контраст,   який   поставав   між   образами   його   власної   уяви   і   тими   методами,   які
семінарії, докладалися до вивчення Закону Божого в учительській семінарії, де між юнаком
семінаристом та його вчителем одразу спалахнув конфлікт:
“Бесіда полягала в тім, що він почав задавати мені питання, а я мусив на них
відповідати. Слово по слову, дійшло якимсь чином до Юди Іскаріота та його
зради. Я скорчивши найневинніший вираз, сказав, що ніяк не можу збагнути, за що
було покарано Іскаріота, коли йому заздалегідь Бог сам «предопредєліл» зрадити
Христа. Чи ж винен він у тім, що зробив так? Адже на це була воля Божа, а не
його.   Піп   аж   підскочив   на   стільці,   щось   замекав,   намагаючись   пояснити   це
свобідною волею, що її Бог дав людині, але я на це зауважив, що ніяк не можу
погодити між собою «предопредєліл» й «свободу волі», бо одне друге виключає.
Піп почервонів, розсердився й сказав, що не нам судити волю Божу, а що треба
вірувати, й звелів мені сісти. Я, сідаючи, відповів на це, що тяжко повірити в
абсурд.   Піп   оскаженів,   ухопив   журнала   й   вилетів   із   класу”   “З   наведених
прикладів   Ви   бачите,   дорогий   Леоніде   Темофійовичу,   які   милі   відносини
установилися   між   нами   і  законовчителем.   А  які   були   відносини,   такі  й   були
успіхи у вивченні релігії.”
Надмірне   насаджування   релігійного   вчення   в   семінарії   викликало   спротив   в
Спиридона Черкасенка, який ще більше сформувався при його самостійних життєвих
кроках   і   зіткненні   з   реальною   дійсністю,   відтак,   Черкасенко   уже   в   молодості
відмежувався від релігії, хоч і не став атеїстом, але й не заперечував існування Бога:
“У Бога я, на превеликий жаль, не вірю, але коли то Він говорив до дітей устами
Христа, то я певен, що не один гріх проститься мені на тім світі за мою велику
приязнь до малечі“
Спиридон   Черкасенко   сприймав   релігію   через   призму   суспільної   філософії,   не
більше — внаслідок чого сильно потерпав від цензури. А щодо конфлікту з релігією,
то його в Черкасенка таки не було — про це свідчить той факт, що майже всі свої
роки навчання та наступні роки учителювання, він сам співав в церковних хорах і
високо цінував церковний спів.
Вибір життєвої позиції.   Метою більшості тогочасних навчальних закладів можна
назвати   виховання   послідовників монархічної складової   в Російській   імперії.
Випускники семінарії повинні були стати затятими поборниками імперського духу
(як пошана своїм роботодавцям), всілякими засобами проповідуючи його переваги
та досконалості і відповідно виховувати учнів. Один із кращих вихованців уже в
семінарії, Черкасенко, розгледів контраст між освітою та суспільними потребами,
тому його внутрішній супротив ще більше підштовхував до пошуків відповідей в
тогочасних часописах і літературі.
А згодом уже й сформувалася його загальна думка щодо семінаристського навчання,
а відтак:
“народний   учитель,   який   виходив   зпід   їх   опікування   мусів   бути,   щонайперше,
безсумнівним патріотом , монархістом, людиною релігійною й слухняною. Знання
його, вчителя, й розвиток – річ другорядна: можна було наприкінці курсу писати
з помилками, не знати, хто написав «Ревізора», не прочитати жодної   путньої
книжки, плутати Австрію з Австралією, погано
розбиратися навіть в аксіомах математичних, але бути слухняним, побожним,
«квасним» патріотом, – і все те тобі прощалося, а по скінчені рекомендувалося тебе   за   зразкового   вчителя   на   гарну,   в   розумінні   матеріального   забезпечення,
посаду”
Атмосфера в семінарії
   Спиридон Черкасенко черпав усе, що діється в семінарії. Він пішов по стопам
брата — беручи участь у самодіяльному театрі (до речі, у містечку було кілька
театральних   колективів,   а   один   був   створений   силами   семінаристів   та
найбільшим   став   колектив,   який   виступав   у   літньому   театрі,   що   збирав   до
п’ятисот глядачів і не потребував спеціального приміщення). І ці перші кроки на
сцені закарбувалися в його пам’яті настільки, що він усе життя проніс у своєму серці
любов до драми. Читання книжок та періодики також стало визначальним для юнака,
до   того   ж,   саме   начитаність   дозволяла   йому   почувати   себе   впевненіше   в   колі
семінаристів і поміж наставницького корпусу. Декотрі вчителі не сприймали надто
самостійного в судженнях юнака й частіше повчали його, аніж навчали, натомість,
юнак доходив своїх же юнацьких, максималістських висновків:
“Директор…   волів   мати   під   своєю   опікою   плохих,   вайлуватих,   слухняних
селянських хлопців, що з них, як із воску, можна було ліпити все, що забажаєш.
Правду кажучи, таку його тенденцію можна було б тільки вітати, коли б в
основі її не став намір — утворити з цієї слухняної «кобилки» «ісполнітєльних
чиновників   міністерства   народнаго   просвєщенія   на   предмет   обработки»
сільського населення в дусі російського мракобісія.”
3 учень          Учительські поневіряння
Після   закінчення   Новобузької   учительської   семінарії 1895 року   Спиридон
Черкасенко   подався   учителювати.
  Він   вчителював   у   різних   народних
школах Катеринославщини (Новопавлівка, Василівка,Улянівка,   Юхів).   У 1901 році
його переведено на посаду вчителя на Лідіївські рудники (колишня Юзівка), там він
прожив   дев’ять   років,   навчаючи шахтарських дітей   і   проводячи   серед   шахтарів
культурноосвітню   роботу.   Довголітня   учительська   праця   в   шахтарському
середовищі   дала   початківцеві   великий   запас   життєвих   спостережень,   які   він
художньо   реалізував   у   своїх поезіях,оповіданнях та п’єсах з   шахтарського   життя.
Активний   та   беручкий   педагог   включився   в   літературний   процес,   виступаючи
спочатку з віршами, а потім з оповіданнями й драматичними творами в українських
журналах «Літературнонауковий вісник», «Нова громада», «Дзвін», в альманахах
«Перша ластівка», «В неволі», «Терновий вінок».
Освітня, літературна та культурна діяльність
З 1910 року   Спиридон   Черкасенко   перебував   у Києві,   працював   у   редакції
педагогічного   журналу «Світло»,
  школа»,
писав фейлетони, оповідання та статті до газети«Рада», а в них вів рубрики «З газет і
журналів» та «З сучасних настроїв», в журналі «Літературнонауковий вісник» — «З
українського   життя»,   входить   до   редакції   журналу «Дзвін».   Найтриваліше   в
публіцистичному жанрі Черкасенко творив, друкуючи протягом 1912–1913 років у
«Літературнонауковому   віснику»   своï   статті.   На   сторінках   цього   часопису   вів
публіцистичний розділ «З украïнського життя».
товаристві «Українська
  у Коли   з   початком Першої   світової   війни всі   українські   періодичні   видання   було
закрито, колишній учитель пішов працювати в театр М. Садовського, де займав різні
адміністративні посади, допомагав головному режисеру організовувати українське
театральне життя в Києві.
У 1917–1918 роках   Спиридон   Черкасенко   укладав   читанки   й букварі для
українських шкіл («Буквар», «Рідна школа», «Читанка», I, II, III, IV, «Найпотрібніші
правила правопису», «Граматка» та ін.). Разом з театром
М. Садовського в 1919 році він переїхав до Кам’янцяПодільського, куди змушені
були перед більшовицьким наступом перебратися з Києва урядові і культурноосвітні
інституції  Української Народної Республіки.
Віденське творче відрядження
Цього   ж   року   Міністерство   освіти   УНР   запропонувало   Спиридону   Черкасенку
готувати підручники для українських шкіл і з цією метою відрядило його до Відня,
де   він   працював   у   різних   видавництвах   («Дзвін», «Українська   школа»,   «Земля»),
укладаючи та редагуючи українські книжки.
Австрія   не   надто   сподобалася   поету.   У Відні він   не   знайшов   спільної   мови   з
тодішньою   українською   політичною   еміграцією,   яку   роз’їдала   групова   боротьба,
класова   і   міжпартійна   ворожнеча.   Українські   видавництва,   в   яких   він   працював,
поволі припиняли свою діяльність, тому Черкасенко залишив Відень (як і основна
частина   української   еміграції   на   початку 1920х років,   яка   перебиралась   з   Відня
до Праги).
Спиридон Черкасенко на Закарпатті
Письменник   і   педагог   Спиридон   Черкасенко   обрав   інший   шлях —   ближче   до
українського   середовища:   «аби   довкола   були   свої,   своя   мова». 1923 року   їде
доУжгорода,
  що   після
розвалу АвстроУгорщини з 1919 року   увійшла   до   складу Чехословацької
республіки.   Тут   доля   знову   звела   його   з Миколою   Садовським,   який   очолив
просвітянський   театр   на Закарпатті.   Незабаром   Микола   Садовський   повернувся
в Україну,   а   Черкасенко   залишився   працювати   театральним   референтом
товариства «Просвіта» в   Ужгороді.   Там   письменник   прожив   до 1929 року,   брав
участь у місцевому культурному, театральному і літературному житті.
Разом   з Марійкою   Підгірянкою він   брався   видавати   й   упорядковувати   популярні
журнали для шкільної молоді: «Пчілку», «Віночок», «Наш рідний край». Ці журнали
стали будителями та вихователями молодіжного патріотичного руху в краї.
Відомою стала співпраця Спиридона Черкасенка з пластовими виданнями (відтак і
самим товариством «Пласт» на Закарпатті), він писав туди статті, оповідання,
п’єси   і   навіть   пісні.   В   журналах   «Пласт»   та   «Ватра»   він   помістив   ще   кілька
перекладів   зі   світової скаутської літератури,   особливо   популяризував   твори   Т.
Ернеста Сітона. В цьому ж виданні він опублікував славнозвісний гімн закарпатських
пластунів:  «Гей, пластуни! Гей, юнаки!..», та кілька пластунських п’єс: «Вечірній
гість», «Лісові чари».
Активне   громадське   життя   Черкасенка   нерідко   викликало   незадоволення   влади.
Закарпатський письменник і журналіст ҐренджаДонський згадував, що Черкасенко
допомагав йому підбирати матеріали з української літератури для журналу «Наша
земля», давав мовні поради. У грудні 1926 року на Закарпатті було відзначено 50
  головного   міста   тодішньої Підкарпатської   Русі, річчя з дня народження письменника. Василь ҐренджаДонський написав про нього
прихильну статтю, яка з’явилася у січневому номері «Нашої землі» за 1927 рік. Це
стало причиною того, що поліція звинуватила Черкасенка у співпраці з комуністами і
запропонувала йому залишити край.
Спиридону   Черкасенку   часто   пропонували   повернутися   до УРСР Як
і Черемшину, Стефаника, Хоткевича так   і   Черкасенка   умовляли   повернутися   до
підрадянської України, за умови публічної відмови від своїх ідейних та світоглядних
позицій — так званого каяття. Про це він сам розказував в своєму листі до Софії
Русової (датований 12 червня 1928 року):
“А шляху додому ще й досі не видко. Я, як Вам відомо, спробував був стукнути в
большевицькі двері — і раз, і вдруге, але відповіді так і не дочекався. Очевидно,
чекаюсь, щоби виступав публічно з якоюсь гнусностю проти еміграції. Ну, та хай
же чекають! Вже швидше я дочекаюсь, коли можна буде без їх дозволу їхати,
ніж вони тієї гнусності. Листуюся з Києвом (Григорій КоваленкоКоломацький),
із Харковом (Я. Чепіга), отже більшменш поінформований, як там. З листів
бачу, що погано і що буде ще гірше. Щось у них там коїться непевне. Отже,
може й краще, що не пускають.”
4 учень        Останні роки життя
Непохитний у своїх поглядах та переконаннях, Черкасенко змушений був у 1929 році
під   тиском   влади   покинути   Ужгород   і   виïхати   до   Праги.   Письменник   виїхав
до Чехії і оселився в селі Горні Черношіце, що на околиці Праги, де й прожив до
кінця життя. Він займав скромну кімнату в місцевому готелі, вів дуже скромний
спосіб життя. Спиридон Черкасенко був свідком боротьби за українську державність
на Карпатській Україні в 1939 році, в цій борні він втратив єдиного сина, пережив
початок Другої світової війни, яка принесла стільки страждань і втрат українцям.
Одержавши в березні 1939 року звістку про загибель сина, Спиридон Черкасенко
тяжко захворів. Доглядали його ченці. 8 лютого 1940 року письменника не стало.
Поховали його на Ольшанському цвинтарі в Празі. Поряд — могили Олександра
Олеся та Софії Русової. За переказами, смерть Черкасенка символічна і несподівана
— за робочим столом і з пером у руці, над останнім твором.
Вшанування
Цікаво,   що   відразу   після   революційних   подій   в   Украïні   та   приходу   до   влади
більшовиків, а потім комуністичної партії СРСР, творчість Спиридона Черкасенка
була поширена серед українців. У трудових школах діти вчились за складеною ним
читанкою, а такі пісні на поезіï Черкасенка, як «Тихо над річкою» i «Ой, чого ти,
дубе»   залишалися   в   репертуарах   украïнських   співаків   та   хорових   капел.   Проте
згодом Черкасенко і його твори були заборонені.
Пам’ять про письменника повернулася до українців з 2000х років, несучи з собою
частку культури початку минулого століття:
Біографію   та   творчість   Спиридона   Черкасенка   детально   вивчають   в   українській
школі на уроках української літератури.
На слова віршів Спиридона Черкасенка написані знані в Україні пісні.За мотивами
роману   Спиридона   Черкасенка   «Пригоди   молодого   лицаря»   український
кінорежисер Сергій Омельчук відзняв художній фільм «Дорога на Січ». час

він
публікувався
З ініціативи місцевого осередку Новобузької «Просвіти» було створено Новобузький
районний благодійний фонд імені С. Ф. Черкасенка.
Педагогічна діяльність Черкасенка
Оцінюючи   доробок   Спиридона   Черкасенка   в   галузі   упорядкування   педагогічно
навчальних   посібників  (читанок,  букварів,   граматик),  сучасники   відзначали   їхню
глибоку науковість, дух часу, пошану до праці та рідної землі, легкість і доступність
викладу матеріалу, мовну досконалість і національну самобутність. Високу фахову
якість і часову універсальність підручників Черкасенка доводить і той факт, що на
початку 1920х років Нарком Освіти УСРР використовував його читанки і замовляв
їх   друк   у Лепцизі (щоправда,   вилучивши   з   них,   на   власний   розсуд,   «елементи
клерикалізму, монархізму й суто власницьких забобонів»)
Суспільні і культурні ініціативи Черкасенка
Як   суспільний   діяч   письменник   та   журналіст   Спиридон   Черкасенко   підтримував
широкі   й   тісні   зв’язки   з   багатьма   українськими   часописами,   видавцями,
літературними критиками, політичними діячами та представниками освітніх рухів.
Відтак,   можна   стверджувати,   що   він   був   знаним   суспільним   діячем   на   теренах
України. Через свої твори та публіцистику (статті, дослідження, розвідки, сатиру) він
впливав на суспільні настрої та вважався будителем української самосвідомості. У
різний
виданнях
тогочасся:українських — «Літературнонауковий
вісник», «Нова
громада», «Громадська   думка», «Рада», «Рідний   край», «Світло», «Українська
хата», «Сяйво», «Волошки», «Книгар» та інших
закордонних петербурзька «Вільна українська школа», львівські «Свобода»,   «Нові
шляхи», «Вперед», «Воля»,
  віденські «На   переломі»,
варшавські «Рідна мова»,«Наша культура», «Українська трибуна»
Дуже активно співпрацював Спиридон Черкасенко з видавцями та видавництвами,
зокрема:українськими  «Український учитель», «Українська
школа», «Час», «Сіяч», «Волосожар»,  закордонними  «Чайка»,  «Дзвін»,  «Земля».
Протягом   1910–1914   років   Черкасенко   був   одним   із   найактивніших   громадських
діячів,   який     відстоював   права   українців   на   власну   культуру,  освіту,  духовність,
національні цінності, висміював, за його власним висловом, «квасних патріотів» та
дискутував   із   опонентами   національного   відродження.   З   початком Першої
світової (коли   вся   українська   періодика   була   заборонена)   він   активізував   свою
діяльність на адміністративних посадах театру М. Садовського (з яким він ще не раз
плідно співпрацював).
В   буремні   революційні   часи   та   перші   українські   державні   поступи   Спиридон
Черкасенко занурився з головою. Поруч з видавничою та редакторською роботою, він
укладав   підручники   для УНР,   гуртував   педагогів   довкола   державницьких   ідей.
Входив   до   очолюваного   В.Винниченком Комітету   Національного   театру,
співпрацював з Секретаріатом Центральної Ради з питань національної освіти. Брав
найактивнішу   участь   в   кількох   Українських   педагогічних   з’їздах,   сприяв
заснуванню Української науковопедагогічної академії.
  ужгородська «Пчілка»,
знаних

у

ІІІ Літературна діяльність Спиридона Черкасенка 1. Вступне слово вчителя.
У Донбасі поет потрапив у вир класових суперечностей, що тоді охопили цей край.
Спілкування з робітниками, роздуми про їхню долю наповнювали твори письменника.
Проникливість   С.   Черкасенка   в   історичне   тло   тодішнього   суспільства   відзначали
літературознавці.       Один із них,
С. Єфремов, писав: "Його оповідання (Черкасенка) обіймають переважно одну сферу
шахтарського життя і показують, що те життя він знає добре і вміє вибрати з нього
типові постаті...". А сучасний критик О. Бабишкін відзначив наступність творчості
Черкасенка в українській літературі: "...після оповідань Б. Грінченка й поезій М.
Чернявського це перше повне й вагоме відтворення умов праці, душевного стану
донецького шахтаря в українській літературі".
Тож  давайте ознайомимося  з творами  С.  Черкасенка  про  шахтарську працю, про
життя в нашому краї на зламі століть.
2. Група «Літературознавці»
Тема шахтарської праці у творах С.Черкасенка
1 учень Поетична творчість
З   почуттям   внутрішньої   напруги   і   співчуттям   до   важкої   підземної   праці   у   вірші
"Шахтарі" він писав:
Тихо у вогкій пітьмі
В шахті, на дні.
Стіни ридають німі,
Мокрі, брудні.
Буйними краплями піт
Очі сліпить,
Лампи смердючої гніт
Блима, чадить.
У поезії "У шахті" поет так передавав внутрішній стан гірника в умовах
виснажливої праці під землею:
Мокро і темно, немов в домовині.
Випало кайло із рук.
Дихати важко, ломота у спині.
В голову болісний стук...
Чому став?
Не дрімай!
Бери кайло —
Довбай!
Думка єдина: спочити хвилину —
Сили нема довбонуть.
Добре б піднятись та випростать
спину.
Свіжим повітрям дихнуть... Підземна праця, яка часто ставала причиною смерті шахтарів, викликала в поета
важкі асоціації:
Замість зірок золотих
Ночей і вроди, і принади.
В кутках далеких і страшних
Убогі блимають лампади —
Неначе шабаш свій мерці
Сюди збирались святкувати,
свої смердючі каганці
Деде забули поховати...
("Під землею")
2 учень Гнітючий настрій, що супроводжує постійно працю шахтаря, вимагав якоїсь
розради, забуття... Тому часто вуглекопи вдавались до горілки, щоб хоч на хвилинку
забути свою важку долю. У вірші "Монолог" поет розкриває картину важкого
сп'яніння шахтаря, його прагнення втекти від дійсності. Устами вуглекопа автор
проголошує:
Горить, болить душа моя,
І серце все в огні.
В горілці горе утопить —
Нікому то не гріх...
Та не лише відчуття розпуки полонить душу шахтаря. Він підсвідомо здогадується,
що існуючому становищу повинен прийти край.
Як вийде з голови
Колись той хміль, то навісні —
Заплачете і ви! —
кидає гірник в очі своїм визискувачам.
Як свідок могутніх шахтарських рухів С. Черкасенко розумів і підтримував
прагнення робітництва до кращого життя, до свободи. У вірші "В царстві ночі" він
так виразив ці ідеї:
Та в душі, з віків знебулій,
Ще ясніш горять огні.
І не зникли в млі минулій
Волі жданої пісні.
Виростають вільні крила...
Хто ж стримає нашу міць,
Коли в мури вільна сила
Вдарить громом блискавиць?!
До теми шахтарської праці звертався поет і коли вже перебував за межами України.
У  далекому закордонні, переосмислюючи свою участь в шахтарському русі в
Україні, він згадував:
Я з вами жив...
На все життя В моїй душі лишився спомин,
І в бурях шарпані чуття
Ще бережуть живий відгомін
Колись пломінного буття.
Поет звертається подумки до шахтарів, своїх колишніх друзів, він хоче знати, чи
здобули вони жадану свободу, за яку боролись протягом багатьох років:
Де ви тепер, мої брати,
Спрацьовані понурі друзі?
Чи ви знайшли кудою йти
В туманах марева ілюзій
До пожаданої мети?
Зміст цього твору не втрачає своєї актуальності й сьогодні, бо боротьба шахтарів за
кращу долю не припиняється й досі.
3 учень   Шахтарська земля постала і в малій прозі Спиридона Черкасенка. У цих
творах письменник змальовував шахтарів, їхній побут, участь інтелігенції у
громадському житті, а також зобразив дитячий світ шахтарських виселків.
        Картини побуту шахтарських сімей, виробничі стосунки письменник розкрив в
оповіданнях «Чорний блиск», «Чепуха», «Необережність», «П'яниця», «Ахметка»,
«Вони перемогли, «Блажчукове весілля», «Юдита». Тут вимальовується широка
картина шахтарської дійсності, яка вже дихала революційним передгроззям.
    В оповіданні «Чорний блиск» автор розповідає про старого шахтаря   діда
Лавріна, який конячиною вивозить на поверхню з шахти породу. Виснажений у
молоді роки працею під землею (він працював вибійником), цей чоловік фактично
доживає на шахті свого віку. Одного разу, коли він відпочивав, перед ним у дрімоті
проходить все його понуре трудове життя, пройняте чорним вугільним блиском,
який упікся йому в мозок, свідомість, у його старече тіло... Під час одного з
відпочинків на поверхні він замерзає, одержавши на останнє «щирі» слова привіту від
штейгера:
       — Та він замерз, чорт старий. Ей, хто там? Люде!.. Бач, не знайшов іншого місця
пропасти, собака!..
       Не менш трагічно закінчується інший життєвий випадок, зображений в оповіданні
"Необережність". На очах у батька гине в шахті син: спочатку його привалило
породою, з великими труднощами ще живого хлопця відкопують товариші. Батько
кинувся до сина, і в цей момент рухнула покрівля... Коли ж старий Панас Литкін
звернувся до інженера шахти за матеріальною допомогою у зв'язку зі смертю сина,
той звинуватив старого в необережності і ніякої допомоги не надав.
       Людська нетерпимість, невихованість дорослих і дітей розкрита автором в
оповіданні «Ахметка». Тут ми спостерігаємо обмежений побутовими та соціальними
забобонами світ мешканців шахтарського селища, куди прибуває на заробітки група
чоловіківтатар. Як і в попередніх творах, розповідь автора пройнята глибоким
проникненням у психологію людських стосунків, правдивим відтворенням життя
робітників та їхніх дітей. Головний герой оповідання — татарин Ахметка, який
приїздить на шахту і залишається там сам, бо його товариші, не витримавши тяжкої
роботи та хвороб, змушені були повернутися додому. Ахметка ж не поїхав, бо вдома на його заробітки чекала хвора дружина і купа малих дітей.
       Йдучи вулицею, він постійно чує образливі вигуки дітей, які до нього кричать:
       — Ахметка! А кобилка лопаєш?.. тобто, їси конину... А шахтарі глузують з
нього:
       — Ех ти, татарин… — говорив хтонебудь з робітників, регочучи.
       — Татарин і є...
       — Невіра...
       — Шахтарі говорять, що в татарина немає душі... бо він «мухоїданин» —
мусульманин.
       Ахметка часто залишався без роботи, бо його ніхто не хоче брати у  свою
бригаду: він же нехристь. І тільки щасливий випадок та сміливість татарина
допомагають йому вижити та змінити до себе ставлення гірничого оточення. Під час
пожежі на шахті Ахметка допоміг врятувати шахтаря, але сам обгорів і вчадів.
Оповідання закінчується оптимістично:
       «Ахметка вже на другий день вийшов з лікарні. Йому дали роботу на шахті.
Шахтарі більше не глузували з «невіри», а дітки сміливо ішли до рук і грались з ним.
       Ахметка більше не журився».

     4 учень   У своїх творах про шахтарське життя С. Черкасенко не абсолютизує
причини важкого соціального стану робітників, не бачить вини лише у діях багатіїв.
Часто причиною трагічної долі стають не лише економічні умови життя, але й мораль
героїв, їхня соціальна поведінка («Блажчукове весілля», «Тося» та ін.). І все ж
письменник недвозначно вказує на панівні класи та політичний устрій Росії як
головну причину народних страждань.
   В одному з оповідань («Юдита») письменник реалістично передає настрій
замучених роботою і безправ'ям шахтарів однієї з шахт Донбасу.
Криком душі можна назвати цей монолог шахтаря:
       «Ми ненавидимо все, на що не дивилися, про що б не думали. Ми ненавидимо
пишний степ по весні за те, що не про нас краса його, восени — що по нім вільно
гуляє вітер, коли в нас, у колодязі, стіни. Ми ненавидимо небо, хоч у Бога давно вже
не віримо, ненавидимо за те, що воно потрібне нам, бо без сього не було б куди
посилати найстрашніші прокльони наші за наше існування. Ненавидимо хазяїна й
інших ненавистю голодного, побитого пса, за те ,що служимо їм. Ненавидимо себе,
свою нікчемність, непотрібність самих до себе.”
       У цих рядках відчувається нелюдська ненависть, що пробуджується у серцях
робітників чорного підземелля, відірваних від національних коренів свого народу,
перетворених обставинами соціального буття у темну фізичну силу. Це могло б стати
застереженням для власті імущим від надмірного визиску трударів. Але такі думки,
не раз висловлювані у прямих протестах робітників, не змінювали становища:
непоступливість господарів шахт і робітнича сліпа затятість призвели до страшної
суспільної кризи, яка вилилась у криваві революційні події та ще кривавіші соціальні
експерименти наступних десятиліть.
       В оповіданнях "Маленький горбань", “Яма», «Безпритульні», «Великодня ніч»,
«Сашків кінець» перед читачем постають радості, втіхи і страждання дітей
шахтарських селищ. Трагічною зображена письменником доля дитини в оповіданні «Великодня ніч». Тут розповідається про те, як у ніч перед паскою всі готуються йти
до церкви, де ввечері пускатимуть ракети, відбуватиметься народне свято. У цю ніч
силоміць до роботи ведуть хлопчика Сьомку. Штейгер його силою спускає в шахту і
наказує пильнувати за машинами, які треба постійно змащувати мастилом... До
півночі всі шахтарі вибрались нагора випити горілки та подивитись пускання ракет.
Залишився в шахті лише переляканий Сьомка. І от в страшній підземній тиші перед
зором хлопчика попливли видіння і марева з легенд та переказів про нечисту силу,
про страшного діда з зеленою бородою по коліна.
       “Чвакчвак... чвакчвак, — раптом почулося з хідника.
       Сьомка обмер... Серце йому дужедуже затіпалось й раптом болячеболяче
занило.
       «Він», — блискавицею мигнула думка, але миттю погасла. Перед широко
розплющеними очима вимальовувалася зелена, невиразна постать...
       Серце забилося востаннє й стало, і тільки в ухах ще якусь мить лунало страшне:
       «Чвакчвак... чвакчвак!...”
       З темряви вийшов Опецьок — молодий буланий кінь, та його Сьомка вже не
бачив, хоча очі й були широко розкриті — у нього розірвалось від страху малече
серце...»
       Дещо інакше звучить тема дитинства в оповіданні «Маленький горбань». У
центрі твору доля маленького каліки Павлика, у якого немає батька, і він живе з
матір'ю та дідом. Він ласкавий, уважний до людей і природи. Під впливом материних
казок формується його лагідний характер, а каліцтво робить уважним до чужого
горя. Так, побачивши, як хлопці знаходять пташині гнізда, Павлик знищує хлопчачі
позначки пташиних, рятуючи цим не одного пташеняти... Хлопці за це б'ють Павлика,
знущаються над ним. Його жаліють мати, дідусь. Спільну мову хлопчик знаходить з
дівчатками, з якими часто бавиться.
       Як бачимо, проникливий погляд письменника помічає негаразди шахтарського
суспільства не лише на рівні виробничопобутових стосунків дорослих. Він всебічно
досліджувати причини негативних явищ, які виростають із дитячих стосунків,
дитячого виховання.
        В інших оповіданнях («Яма», «Сашків кінець») ми зустрічаємо ті ж картини
безрадісного життя шахтарів. Обидві розповіді закінчуються трагічно — смертю
дітей з різних, але обумовлених соціальними причинами, умов.

ІУ Закріплення вивченого матеріалу
Оберіть правильний варіант відповіді
1.Спиридон Черкасенко народився:
а)         на Донеччині,    б)         на Луганщині,        в)         на Миколаївщині.
2.Письменник за фахом був:
а)         учителем,    б)         шахтарем,             в)         гірничим  інженером.
3. Свої твори С. Черкасенко публікував у:
а)         періодиці,   б)         збірках власних творів,    в)         багатотомному виданні
творів. 4. Деякий час Черкасенко працював:
а)         на шахті ім. Засядька у Донецьку,  б)         на лідіївських рудниках,
в)         на шахті „Лідіївка” в Донецьку.
5.         Письменник емігрував у 1919 році:
а)         до Франції,    б)         до Ізраїлю,        в)         до Чехословаччини.
6. Помер поет у:
а)         Донецьку,      б)         Юзовці,       в)         Празі.
7. С. Черкасенко відомий як автор:
а)         прозових та поетичних творів,
б)         прозових та драматичних творів,
в)         прозових, поетичних та драматичних творів.
8. Серед віршів Черкасенка до „шахтарських” належать:
а)         „Шахтарі” та „Під землею”,
б)         „Вечір у степу” та „Під землею”,
в)         „Вечір у степу”, „Під землею” та „Над річкою”.
9. Твір „ Під землею ” присвячено:
а)         опису краси підземного краю,
б)         розкриттю нелегкої шахтарської праці,
в)         відображенню наростання революційних настроїв.
10. Звуконаслідування, що імітує шахтарську працю, наявне у творі:
а)         „Шахтар”,
б)         „Шахтарям”,
в)         „Під землею”.
У. Підсумок. Домашнє завдання.
  Аналіз поезій про шахтарську працю. Вивчити вірш на вибір.
Додаток
Під землею
Тут вічна ніч. Але не та,
Що після стомленого світу
Клопітну землю обгорта
У ласці тихого привіту.
Тут вічна ніч. Вона не сни
Несе утішнії людині:
Землі занедбані сини
Помалу гинуть в домовині.
Замісто зірок золотих
Ночей і вроди, і принади,
В кутах далеких і страшних
Убогі блискають лампади
Неначе шабаш свій мерці
Сюди збирались святкувати,
Й свої смердючі каганці
Деде забули поховати.
І розійшлись, і чутно стук
Глухій, зловісний в домовину... Із всіх кутків могильний згук
Жаха незвичную людину...
Тут вічна ніч, тут повно вщерть
Страждання, болесті і муки,
І звідусюди тільки згуки:
Стукстук! тут ніч! Стукстук!
Тут смерть!
Шахтарі
Тихо у вогкій пітьмі
В шахті, на дні.
Стіни ридають німі,
Мокрі, брудні.
Буйними краплями піт
Очі сліпить,
Лампи смердючої гніт
Блима, чадить.
Тяжко... повітря нема...
Сльози бринять,
Тиша панує німа...
Треба довбать!
Гучно ми в груду землі
Кайлом б'ємо,
Вперто ми шиї свої
Сунем в ярмо!
Вугілля кожний шматок
Сяє, блищить:
Сила шахтарських кісток
В йому горить!

file_name: Богомолова В.Стежками літературної Донеччини.doc

intro: Поданий матеріал дає можливість учителю  ознайомити учнів із життєвим та творчим шляхом талановитого письменника Спиридона Черкасенка;  розвивати творчі здібності,  логічне мислення, вміння зіставляти, узагальнювати і робити власні висновки, обґрунтовуючи й мотивуючи власні судження; формувати уміння бачити крізь головні проблеми літературного процесу нашого краю насущні питання сучасності; розвивати навички пошукової роботи, а також самостійної роботи з додатковою літературою; формувати й розвивати такі компентності: соціальну, полікультурну, комунікативну, інформаційну, компетенцію продуктивної творчої діяльності; виховувати почуття гордості за культурну спадщину Донеччини, почуття патріотизму, любові до свого народу, пошани до рідного слова, культури, усвідомлення великого значення активної життєвої позиції для повноцінного розвитку суспільства та становлення  свідомої особистості.Поданий матеріал дає можливість учителю  ознайомити учнів із життєвим та творчим шляхом талановитого письменника Спиридона Черкасенка;  розвивати творчі здібності,  логічне мислення, вміння зіставляти, узагальнювати і робити власні висновки, обґрунтовуючи й мотивуючи власні судження; формувати уміння бачити крізь головні проблеми літературного процесу нашого краю насущні питання сучасності; розвивати навички пошукової роботи, а також самостійної роботи з додатковою літературою; формувати й розвивати такі компентності: соціальну, полікультурну, комунікативну, інформаційну, компетенцію продуктивної творчої діяльності; виховувати почуття гордості за культурну спадщину Донеччини, почуття патріотизму, любові до свого народу, пошани до рідного слова, культури, усвідомлення великого значення активної життєвої позиції для повноцінного розвитку суспільства та становлення  свідомої особистості.

title: Литературное  краеведение Донбасса. Жизнь и творчество Спиридона Черкасенко. (11класс, укр. лит-ра)